2 Fős Társasjátékok / Rutherford-Féle Atommodell? (5935148. Kérdés)
- Mit lehet játszani kettesben? - Játék varázs
- Rutherford-féle atommodell – Wikipédia
- Atommodellek - Fizika érettségi - Érettségi tételek
- Rutherford-féle atommodell? (5935148. kérdés)
- Sulinet Tudásbázis
Mit Lehet Játszani Kettesben? - Játék Varázs
Mi lehet ez? Ó ne! A skót klánok ismét egymásnak feszültek, akár csak az első Schotten-totten kártyajátékban. A Schotten-totten 2-ben már túl vannak a területfoglaláson, most egymás várát akarják elorozni. Ezek a nagy sikerű párban játszható taktikai kártyajátékok, fantasztikus élénk és humoros grafikával kápráztatnak el, egy egymást gyepálós és pörgős játékban. A játékszabályok egyáltalán nem bonyolultak. Játszd ki okosan a kártyáidat és induljon a csetepaté. Ja és persze, ne felejts el kiáltani egy Mel Gibsonos SZABAAAADSÁÁÁG-ot sem! Mit lehet játszani kettesben? - Játék varázs. 2. Nekiülős és az izgalmasan eltöltött közös estékhez. A ragyogó és csillogó Párizs, a divat, a művészetek és a haladás jelképe. Most azonban visszarepülünk 1889-be, ahol lélegzetelállító utcaképet kell megalkotnotok, amely eddig sohasem látott fényárban úszik. A társasjáték szépsége azonban ne tévesszen meg. Ez a csak két fővel játszható játék hajaz a területfoglalásra, taktikus gondolkodásra és a konfrontációt sem hagyja ki a dologból. Magas az újrajátszhatósága, szóval biztosan nem fog a polcon porosodni.
A játék addig tart, amíg a 10. lap ki nem kerül a piactérre. A kör még befejeződik, majd kezdődik a számolás, és aki több pontot gyűjt, azé a legmesésebb birodalom. De mire is kapunk pontokat? Nos, megpróbáljuk a legjobb kombót összehozni a kezünkben lévő lapokból. Pl. van olyan lapunk, amely +40 pontot ad, ha nálunk van egy bizonyos lap, így azt próbáljuk megszerezni. Egy másik lap minden rontást megszüntet, így nem baj, ha olyan lap van a kezünkben, ami mínusz pontokat adna, mert a játék végén nem kapjuk azt meg. Sok lap jó kombinációt ad együtt, így arra törekszünk, hogy a 7 lapból a húzott, vagy felvett lapokkal a lehető legjobb kombót rakjuk össze. Előfordulhat az is, hogy egy korábban eldobott lapunkat visszavesszük, mert ahhoz húztunk jót, amit pedig korábban felvettünk, eldobjuk, mert nem jött hozzá semmi jó. Nagy kedvencem, sokat játszunk vele mostanában, csak ajánlani tudom! A doboza nem a legszebb és talán nem a legjobb ár/érték arányú játék, de élmény vele játszani! Írd meg, ha ezek közül a játékok közül valamelyiket nagyon szereted, és azt is, ha olyan játékot szeretsz, amit itt nem említettem, hiszen nagyon sok jó kártyajáték van még a piacon, hál' isten!
Avogadro törvénye: az azonos térfogatú, azonos hőmérsékletű és nyomású gázok azonos számú részecskét tartalmaznak. (Avogadro-szám: 6*1023, a szénatomok száma 12 gramm C12 izotópban) Elemi töltés: megegyezik a proton töltésével: e=1, 6*10-19 C Elektron: negatív töltésű elemi részecske, John Thompson mutatta ki először. Tömege 9, 11*10-31kg, töltése megegyezik az elemi töltéssel, csak negatív. Az atommag körül kering meghatározott energiaszintű pályákon, amelyek állúhullámokkal írhatók fel (Bohr-féle atommodell) Az atom felépítése (Bohr-féle atommodell szerint): Az atommag pozitív töltésű, protonokból és neutronokból áll (a hidrogén atommagban csak proton van), az atom tömegének legnagyobb része itt található, mégis nagyon apró a teljes atommérethez képest (viszonyítás: ha az atom egy 100m sugarú kör, az atommag sugara 1mm). Az atommag körül keringenek az elektronok, csak meghatározott sugarú (energiaszintű) pályákon. Rutherford-féle atommodell – Wikipédia. A centripetális erőt az elektrosztatikus vonzás biztosítja. Ezek a pályák állóhullámokként írhatóak le.
Rutherford-Féle Atommodell – Wikipédia
Ernest Rutherford 1911-ben dolgozta ki atommodelljét, miután az ugyancsak róla elnevezett kísérlettel (más néven: Geiger–Marsden-kísérlet) bebizonyította a Thomson-féle atommodell tarthatatlanságát; kimutatta, hogy az atom tömegének túlnyomó része az atom által elfoglalt térrész egy piciny töredékében, az atommagban összpontosul. Rutherford modelljében a negatív töltésű elektronok meghatározatlan módon keringenek az atommag körül, és a pozitív töltésű atommag elektrosztatikus vonzereje gátolja meg elszakadásukat.
Atommodellek - Fizika Érettségi - Érettségi Tételek
A sugárzás miatt pedig folyamatosan energiát kellene veszítenie, amitől egyre csak lassulna, és az atommag vonzása miatt spirális pályán egyre jobban közeledne az atommaghoz, mígnem végül bele is zuhanna az atommagba, vagyis a sugárzás miatt egy "halálos spirálba kerülne": A számítások szerint például hidrogénatom esetén ez az egész folyamat olyan gyorsan le kellene hogy játszódjon, hogy az elektron mindössze $1, 6\cdot {10}^{-11}\ \mathrm{s}$ múlva belezuhanna a magba. Ezzel szemben az atomokat stabil képződményeknek tapasztaljuk. Tehát vagy az van, hogy az elektron valami miatt mégsem sugároz az atom körüli - gyorsulással járó - keringése közben, megszegve az elektrodinamika jól ismert törvényszerűségeit, vagy esetleg egyáltalán nem is kering körülötte, de akkor meg mit csinál ott, miért nem zuhan bele egyből a magba? 2. Sulinet Tudásbázis. A modell másik problémája az volt, hogy már a 19. században ismertté vált, hogy a gázkisüléssel gerjesztett gázok által kibocsátott fény nem tartalmaz mindenféle frekvenciát, vagyis nem folytonos a spektruma, hanem csak bizonyos \(f\) frekvenciájú, \(\lambda\) hullámhosszúságú komponenseket tartalmaz.
Rutherford-Féle Atommodell? (5935148. Kérdés)
Az elektronokat kvantumszámok segítségével jellemezzük. Főkvantumszám (n=1, 2, 3, …): a pálya nagyságával és az elektron energiájával van kapcsolatban, az azonos főkvantumszámú elektronok héjakat alkotnak (az n héjon az elektronok száma) Mellékkvantumszám (l=0, 1, 2, …, n-1): az elektronpálya alakjával van kapcsolatban, az elektron pálya-impulzusmomentumát adja meg. A pályákat s, p, d, f betűkkel jelöljük. Mágneses kvantumszám (m=-l, …, 0, …, l): az elektronpálya térbeli orientációjával van kapcsolatban. Az elektron pálya-impulzusmomentumának egy kitüntetett irányra való merőleges vetületét adja meg. Spinkvantumszám (s=-0, 5;0, 5): az elektron saját-impulzusmomentumának egy kitüntetett irányra eső merőleges vetületét adja meg. A kvantumszámokhoz kapcsolódik a Pauli-elv, ami kimondja hogy egy atomon belül két elektronnak nem lehet azonos mind a négy kvantumszáma 4. Színkép: folytonos/vonalas; kibocsátási (emissziós)/elnyelési(abszorpciós) Milyen a színképe az alábbi fényforrásoknak: hagyományos (wolfram szálas) izzó: folytonos, kibocsátási energiatakarékos (kompakt) fényforrás: vonalas, kibocsátási gyertya: folytonos napfény: vonalas, elnyelési
Sulinet TudáSbáZis
Tehát az elektronok a térben mindenféle irányban álló pályákon keringhetnek. Ha különféle síkban álló körpályákat próbálunk ábrázolni, akkor mi ezeknek a köröknek a vetületeit fogjuk látjuk, amik általában ellipszisek: A modell azt sem tudja leírni, hogy vajon egy keringési pályán csupán egy elektron keringhet magányosan, vagy esetleg "ráfér" több elektron is: A Rutherdord-modell atomját így lehet egyszerűen (de korrekten) ábrázolni: Az Rutherford-modell azon információját, hogy az atommag kb. százezerszer kisebb az atomnál, ezt méretarányos ábrán megjelenÍteni lehetetlen, hiszen még egy hatalmas, \(1\ \mathrm{m}\)-esre ábrázolt atom esetén is csak századmilliméteres pici pont lenne az atommag. A Rutherford-modell problémái A Rutherford-féle atommodellel már a megszületése pillanatában két óriási probléma adódott: 1. Ha az elektron az atommag köröl körpályán kering, akkor folyamatosan \[a_{\mathrm{cp}}=\frac{\ v^2}{r}=r{\omega}^2\] centripetális gyorsulása van. Ezért, mint minden gyorsuló töltés, állandóan elektromágneses sugárzást (elektromágneses hullámokat) kellene kibocsásson.
Az atom stabilitását nem lehetett megmagyarázni, mert ha figyelembe vesszük a pozitív atommag körül forgó negatív töltésű elektronokat, egy ponton ezeknek az elektronoknak el kellett veszniük. Energia és összeesik a maggal szemben. A Rutherford-féle atommodell rövid ideig érvényben volt, és a Niels Bohr dán fizikus 1913-ban javasolt atommodellje váltotta fel, amelyben a korlátok egy részét feloldották, és beépítették az Albert Einstein által 1905-ben kidolgozott elméleti javaslatokat. Rutherford kísérlete Rutherford kísérleti módszere több vékony aranylappal indult, amelyeket a laboratóriumban héliummagokkal (pozitív töltésű alfa-részecskékkel) bombáztak, így mérve a részecskenyaláb elhajlási szögeit az aranyon való áthaladáskor. Ez a viselkedés, amely néha elérte a 90°-os eltérést, nem ért egyet a Thompson által javasolt atomi modellel, amely akkoriban uralkodott. Thompson modellje szerint az atom egy pozitív gömb, amelyben negatív töltésű elektronok vannak beágyazva. Emiatt a modell egy mazsolás pudinghoz hasonlít: a puding az atom, a mazsola pedig az elektronok.
Másrészt Rutherford modellje azt állítja, hogy az atom pozitív töltése az atommagban koncentrálódik, és az elektronok körülötte keringenek. Ha az atomnak a Thompson által javasolt szerkezete lenne, akkor az alfa (pozitív) részecskék, amikor áthaladnak az aranyfólián, követniük kell a pályájukat, vagy nagyon kis mértékben eltérnek. Azonban az történt, hogy ezeknek a részecskéknek akár 90 és 180°-os eltérései is láthatók voltak, ami azt mutatta, hogy az atom pozitív töltése valóban a középpontjában koncentrálódik (ahogyan Rutherford javasolta), és nem oszlik el egy gömbben. Thompson javaslata szerint).