Selye János Életünk És A Stressz — Október 23 Képek
A szerző fizikus, a BME és az ELTE címzetes egyetemi tanára. A Qubiten a Kalandozások a fizikában címen futó sorozatának korábbi írásai itt olvashatók, további tudósportréit pedig itt találja. Kapcsolódó cikkek a Qubiten:
- Selye jános életünk és a stress au travail
- Selye jános életünk és a stresz
- A szegvári október 23-i megemlékezés összefoglalója – Szegvár Online
- KERTIMÁDÓ: 2009. OKTÓBERI KÉPEK 1.
Selye János Életünk És A Stress Au Travail
Ezek az észlelések, párhuzamosan azzal, hogy különböző betegségekben szenvedő betegeken is számos hasonló tünet jelentkezik, vezettek a "noxa" (káros) hatás, (általában) káros anyagok teóriájához. Ezt a káros hatást nevezte később stressznek, amely később ezen a néven volnult be az orvostudományba. Selye fedezte fel és írta le, hogy a stressz különbözik más válaszreakcióktól, létezik negatív és pozitív formája is (distressz ill. eustressz). Új Nő | Nyitólap. A szervezetben a hipotalamusz-hipofízis-mellékvese "tengely" küzd meg a stresszel. Rámutatott a vészreakció (alarm-reakció), a rezisztens, és a kifáradásos (exhaustiv) állapotok létezésére is. A későbbiekben kidolgozta a stressz-rezisztencia és stressz-energia fogalmát. Selye egész életét, tudományos pályáját a stresszelmélet részletes kidolgozásának szentelte. Több, mint 30 könyv és 1500 tudományos közlemény született e munkásságból. Magyar nyelven is megjelent kötetei: "Stressz distressz nélkül" és "Életünk és a stressz". Tanulmányai e téren annyira impresszívek voltak, hogy sok szerző az orvoslás Einsteinje-ként hivatkozott rá... Mint belgyógyász-endokrinológus professzor, számos kitüntetésben részesült e területen végzett úttörő munkájáért.
Selye János Életünk És A Stresz
A támogatást előre is köszönjük minden felhasználó nevében. Könyvjelzőkhöz Közvetlen link.
Valamennyi fennmaradt filmfelvétel frissen rekonstruált időrendben. Nem tudunk róla, hogy az 1956. október 23-án Budapest utcáin lejátszódó eseményekről filmhíradó készült volna, hogy mozgóképen tudósítson a tervezett felvonulásról. Mégis, már a tüntetés megkezdése előtt is készültek felvételek: a Rákóczi úton, a Felszabadulás téren (ma: Ferenciek tere), majd a Petőfi-szobornál. KERTIMÁDÓ: 2009. OKTÓBERI KÉPEK 1.. Az első helyszínen talán a Filmművészeti Főiskola kamerája rögzített néhány eseményt, a másodiknál ismeretlen operatőr készített felvételeket a Petőfi-szoborhoz tartó, feltehetőleg a Jogi Karról érkező diákokról. E két felvétel jogtiszta kópiájával sajnos nem rendelkezünk. A Petőfi-szobornál gyülekező egyetemistákat, főiskolákat már több, számításunk szerint három kamera filmezte. Becsléseinket az egy időben több helyről készített felvételekre alapozzuk. A téren dolgozó operatőrök közül egyedül Tóth Jeant tudtuk az MTI fotója alapján azonosítani: ő a HDF (Híradó- és Dokumentumfilmstúdió) operatőre volt; feltételezzük, hogy a többiek is.
A Szegvári Október 23-I Megemlékezés Összefoglalója – Szegvár Online
Ez a cikk több mint 1 éve frissült utoljára. A benne lévő információk elavultak lehetnek. 2014. okt 23. 11:41 Október 23. – Nézd meg a nap eseményeit képekben! A szegvári október 23-i megemlékezés összefoglalója – Szegvár Online. 1956 októberében Magyarországon békés tüntetéssel kezdődő, fegyveres felkeléssel folytatódó forradalom bontakozott ki a Rákosi Mátyás nevével összefonódó kommunista diktatúra és a szovjet megszállás ellen. Összeállításunkban néhány korabeli képet is megosztunk olvasóinkkal. 1990 májusa óta a forradalom október 23-ai kezdőnapja Magyarország nemzeti ünnepe. 25 éve, 1989-ben megtörtént a kommunista rendszer leváltása és kikiáltották a köztársaságot. Országszerte megemlékezésekkel, ünnepi eseményekkel emlékeznek az 1956-os forradalomra Magyarországon. Zászlófelvonás Reggel a Kossuth Lajos téren, az Országház előtt ünnepélyes zászlófelvonással kezdődtek az október 23-i emléknap eseményei Budapesten. Zászlófelvonás a Kossuth téren csütörtök reggel (MTI) Lengyelországból is érkeztek ünneplők a Kossuth térre (MTI) Néptáncosok a Kossuth téren (MTI) 1956 késő őszén kissé másképp néztek ki Budapest utcái: A szétlőtt Baross utca 1956-ba (Northfoto) Széna tér Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter a Széna téri '56-os emlékműnél mondott beszédet.
Kertimádó: 2009. Októberi Képek 1.
Hozzátette: "Nem hiszem, hogy a rendőrség egészét kellene kárhoztatnunk, hiszen rengeteg jó szakember dolgozik ott. Én magam is beszéltem olyan rendőrtiszttel, aki elítéli azt, amit a kollégái műveltek". Politikailag semleges gumilövedékek voltak – fogalmazott Pesty -, hiszen az áldozatok között épp úgy megtalálható a fideszes felvonuló, mint a brit vagy a francia turista, a 65 éves autószalon-tulajdonos vagy az szintén hatvanas zsidó bácsi, aki megkérdezte az őt ütlegelő rendőröktől: "Na mi van, 65 év után újra megint veritek a zsidókat Budapesten? " Kiemelte: bár végiglátogatta a kórházakban a sérülteket, egyetlen "stadionszurkoló típust, kopasz, kigyúrt embert" sem talált közöttük. Pesty a kiállítás megnyitóján is szólt arról, hogy meglepte az a "cinikus hallgatás" és az az együttműködés, amellyel SZDSZ-es politikusok kísérték a történteket. Erről így beszélt az MNO-nak: – 1988-ban azokon a tüntetéseken, melyeket a Kádár-rendszer rendőrsége véres brutalitással vert szét, egyik oldalamon ott gyalogolt Mécs Imre, a másikon Magyar Bálint.
Az emlékezők megkoszorúzták a huszonéves korukban lényegében ártatlanul kivégzett fiatalok Berényi úti temetőben lévő síremlékét, és az ítélet-végrehajtás helyszíneként szolgáló laktanyán található emléktáblát. A laktanya előtt dr. Görgényi Ernő rövid beszédben emlékezett meg a két mártírról, kiemelve, hogy halálos ítéletük egy elnyomó rendszer brutális megtorlása volt, amellyel példát statuált a mindig is a polgári értékeket valló Gyula városának. A megemlékezők megtekintették azt a helyszínt is, ahol valószínűleg a kivégzés történhetett. Mány Erzsébet büntetett előéletű volt, lopásért és közveszélyes munkakerülésért is állt bíróság előtt 1956 előtt. A forradalom idején szegeden "csavargott", majd visszatérve Gyulára Farkas Mihállyal együtt főszerepet vittek a gyulavári "zavargásokban", legsúlyosabb bűnük az volt, hogy részt vettek a határőrség lefegyverzésében. Társaikat 5-15 évnyi börtönbüntetésre ítélték, a mindenképpen túlzó halálos ítélet egyértelműen a társadalom megfélemlítését szolgálta.