A Test Ördöge Film: Különleges József Attila Feldolgozásokat Mutatunk A Költészet Napja Alkalmából
Maga nem tudja, hogy én növényevő vagyok? [... ]Tudja, milyen jól jött az nekem Mauthausenben? El sem tudja képzelni. Nagy, erős emberek, atléták, birkózók lefogytak a súlyuk felére, nekem pedig a világon semmi bajom nem volt, pedig tudja, mi volt Mauthausenben? Por, piszok, közönséges beszédek. Mindenki találkozott már közülünk rendes nővel, még hatvan éves sem vagyok, de egyet már én magam is láttam. Az atombomba egy áldás a nyomorhoz képest. Tetovált kereszt (1969) Mikor Berta Bertalan azt írta új regényében, hogy a lakatosok célba lőnek a hegesztőpisztollyal, a kritika egyöntetűen azt tanácsolta neki: próbáljon megmártózni az élet sűrűjében. Az idegen bajnok (1970) A régi funkcionárius gárdának egyetlen képessége volt: bárhonnan rúgták ki őket, mindig a nyelvükre estek. Tisztelet Komlónak (1971) Sohasem szabad elfelejteni a közmondást: a bányában csak a munka van megfizetve, a veszély nincs. A test ördöge videa. Hajósok éneke (1971) Megöregedtem és ez rosszul esik nekem. Hiába beszélnek, hogy az öregség tisztesség meg becsület, erre csak legyintek.
- Moldova György – Wikidézet
- Erős vár a mi Istenünk – Wikiforrás
- József Attila: "Az ám, hazám" (József Attila Gimnázium és Kollégium) - antikvarium.hu
Moldova György – Wikidézet
Az, hogy valaki megöregszik, nem bizonyít semmi mást, mint hogy az ágyúgolyónak nincs szeme. A változások őrei (1972) Lent Erdélyben volt egy örmény dadám, az mondta mindig. két dologtól őrizzen meg az isten, attól, hogy kettesben maradj egy élesre fent késsel, és attól, hogy túléld azt akit szeretsz. Negyven prédikátor (1973) Elfogott a bánat, térdre ereszkedtem, és lassú imát mondtam, hogy maradjon meg ez az ország magyarnak, ne véssék fel nevünket a halott népek kőtáblájára. A test ördöge 1986. Ne jöjjön idegen, akinek udvarában mi csak szolgák lehetünk és felrúgja apánk csontját, ha kiveti az eke. A Szent Imre induló (1975) Az úri magyar harcos és a szorgalmas, üzleti érzékkel megáldott magyar zsidó a történelem folyamán mindig kiegészítette egymást. Égi szekér (1982) Az igazi bor négyvallású: ősrégi, mint a római, kereszteletlen, mint a zsidó, tiszta mint a református és erős mint a görög katolikus. A pénz szaga (1986) A török utakon eleve te vagy a vesztes, mert a rendőrök abból indulnak ki, hogy az egész baleset nem történt volna meg, ha te nem jársz arrafelé.
Erős Vár A Mi Istenünk – Wikiforrás
Értékelés: 9 szavazatból 1947-ben tragikusan aktuálisnak számított a két szerencsétlen sorsú fiatal története, akiknek szerelmét a háború zúzta szét. Autant-Lara merész formai és tartalmi újításokkal alkotta meg élete főművét a szerelem elsőbbségéről: a visszaemlékező főhősnek a jelenből a múltba, s onnan visszatérő gondolatait követi. A siker elengedhetetlen részese a két halhatatlan sztár, Gérard Philipe és Micheline Presle szívbemarkoló alakítása. Moldova György – Wikidézet. Forgalmazó: Örökmozgó Stáblista:
A már halottnak hitt nacionalista és fasiszta eszmék újra felütik a fejüket. A politika csak színleg száll szembe velük, mert nem akarnak szavazatokat veszíteni, az egyházak is másról beszélnek, nekem viszont senki nem adhat felmentést, köteles vagyok harcolni az utolsó töltényig. (Az utolsó töltény 3. ) Rendjénvaló, hogy az embernek legyen családja, de az is fontos, hogy ne legyen jóban vele. A cukrász a selejtet habbal takarja be, a kőműves habarccsal, az orvos meg földdel. Idézetek műveiből [ szerkesztés] Sötét angyal (1964) Beszélik, hogy a világegyetemben van egy égitest, csak egyetlenegy: a Sirius Béta, a kihűlt és kihalt csillag, fénytelen, hőtelen, mozdulatlan test, ahol az atomok összehányva, egymás hegyén-hátán, rendetlenségben, mint egy kolosszális szemétdombon elpusztultan nyugszanak. Magányos pavilon (1966) Valaki azért harcol, mert kompenzálni akarja fogyatékosságait, melyek a normális életre különben alkalmatlanná teszik. A test ördöge film. Gázlámpák alatt (1966) Á, lóverseny. Nyerni lehet, de veszteni muszáj.
József Attila: "Az Ám, Hazám" (József Attila Gimnázium És Kollégium) - Antikvarium.Hu
Kezdetben idilli a kép (" bársony nesz inog ", " tapsikolnak a jázminok "), majd zordabb lesz, mert már itt megjelenik a nyomor. József Attila a parasztsággal, a csóró munkással érez együtt. Szeretettel, együttérzéssel beszél az elesettekről, az utcán éjszakázó hajléktalanokról (" s háltak az uccán "), akiken rúg egyet a társadalom. Az egyén és a közösség viszonya jelenik meg. Tenni kell az elesettekért, hiszen mind a közösség gyermekei vagytok, nincs magánügy, minden előbb-utóbb közüggyé válik. A 2. szonett témája mindaz a sok gond és baj, amely a magyarságot kínozza: betegségek, egykeség, csecsemőhalál: mindaz, ami miatt fogy a lakosság. Azt is megmondja, hogyan lehetne megszűntetni a bajokat: föl kéne már szabadulni! (" nem elegendő, hogy kitessék: / föl kéne szabadulni már! "). A megoldás az lenne, hogy " a dolgozó nép okos gyülekezetében " megbeszéljük a problémáinkat. Az erőszak is megjelenik, az erőszakon alapuló hatalom működése, az embertelenség, a terrorral való megfélemlítettség.
Ez egy metaforikus kép, amelyben gúny, irónia jelenik meg. Ugyanis a földesurak maguk mellé állították a csendőröket. Pedig a csendőr is a népből való, a falu emberei közül került ki, de mihelyt a hatalom másik oldalára kerül, ő köti meg a falu embereit (" magával kötve mint a kéve ": a bálakévéket is kötik). A csendőrt tehát a pénz által önmaga környezete ellen fordítják a hatalmon levők, s a csendőr egykori barátai ellen fordul. Az elemzésnek még nincs vége, kattints a folytatáshoz! Oldalak: 1 2 3