Érdekességek Mátyás Királyról – Reneszánsz Épületek Magyarországon
3. Uralkodása alatt hányszor járt Mátyás király szülővárosában? A 2018-as Mátyás király-emlékév alkalmával született egy weboldal, ahol térképen követhető nyomon, hogy a történettudomány mai állása szerint merre utazott Mátyás király és felesége, Aragóniai Beatrix. Ezek természetesen nem az álruhás, hanem a hivatalos, dokumentumokban lejegyzett utazások. Eszerint Mátyás király az 1460-as években háromszor járt Kolozsváron. 4. Melyik kolozsvári templom építése fűződik Mátyás király nevéhez? Bár a kész épületet már nem láthatta (1490-ben halt meg, a templom 1503-ra készült el), Mátyás király rendeletére kapták meg a ferences testvérek azt a területet, amelyen a Farkas utcai templom áll. A király az építés költségeit is támogatta, a tordai sóbánya jövedelméből. 5. Miért nem épültek reneszánsz épületek Mátyás király idejében Kolozsváron? A város messze esett a budai királyi udvartól, az itáliai művészeknek, akikkel Mátyás körülvette magát, csak szűk körben volt hatása. Mátyás Kolozsváron: nyolc érdekesség a király születésnapjára. Ezért lehetséges, hogy a legszebb kolozsvári reneszánsz emléknek tartott Wolphard–Kakas-ház a 16. században, Mátyás halála után öt évtizeddel nyerte el reneszánsz arculatát, Erdélyben pedig inkább a 17. században terjedt el az itáliai stílus.
- Mátyás Kolozsváron: nyolc érdekesség a király születésnapjára
- Magyarországi reneszánsz építőművészet | Bagyinszki Zoltán fotográfus
- Magyar reneszánsz - SuliHáló.hu
- Reneszánsz építészet Magyarországon - Feuerné Tóth Rózsa - Régikönyvek webáruház
- Művészettörténet - 9. évfolyam | Sulinet Tudásbázis
Mátyás Kolozsváron: Nyolc Érdekesség A Király Születésnapjára
Nagybátyja, Szilágyi Mihály katonasága kelt át Pestről Budára a befagyott folyón, így adva nyomatékot a király személyéről döntő nemesek gyűlésének. Mátyás csupán 15 éves volt, amikor 1458-ban királlyá választották! Sajnos javarészt Mátyás királynak "köszönhetjük" a több száz éves Habsburg uralmat, hiszen 1463-ban kényszerből olyan szerződést kötött a német-római császárral, hogy ha Mátyás fiú utód nélkül hal meg, akkor a Habsburgoké lesz a magyar trón. Mátyás ekkor egy erős, 20 éves fiatalember volt, ezért álmában sem hitte volna, hogy ez pontosan így fog bekövetkezni. Halálakor ezt a szerződést figyelmen kívül hagyták, azaz nem Habsburg uralkodó került a trónra, de később bizony a Mátyás-féle szerződés volt a jogalap a Habsburgok trónigényére… Mátyás második feleségének, Beatrixnek a nevét sokan ismerjük. Azonban volt egy előző felesége is, a cseh király lánya: Podjebrád Katalin. Katalin királyné azonban gyerekszülésben meghalt. Mindössze 15 éves volt. Beatrix, avagy Beatrice a mai Olaszország területéről származott, és az abban a korban teljesen szokatlan módon nem volt ártatlan, amikor Mátyás feleségül vette.
A művelt és bőkezű uralkodó honosította meg Magyarországon a reneszánszt. Tovább építtette és bővíttette a budai és visegrádi palotát, udvara a humanista alkotóművészek gyűjtőhelye lett. Uralkodása alatt alkotott az első jelentős, még latin nyelvű magyar költő, Janus Pannonius, a történetíró Bonfini, jelent meg Thuróczi János műve, A magyarok krónikája. A korban hatalmasnak számító, ötezer kötetet számláló könyvtára volt, de a Corvináknak nevezett kódexek halála után megsemmisültek, szétszóródtak, a fennmaradtak egy részét az Országos Széchényi Könyvtár őrzi. " Meghalt Mátyás király, oda az igazság" Mátyás háromszor nősült. Először gyermekkorában Cillei lányával jegyezték el, aki hamarosan meghalt. A második, a cseh Podjebrád Katalin szintén fiatalon, gyermekágyi lázban halt meg, a harmadik Aragóniai Beatrix volt, de Mátyásnak tőle sem született utóda. Törvénytelen fia, Corvin János egy bécsi polgárlánytól származott, de utódlását a király már nem tudta keresztülvinni. Mátyás 1490. április 6-án váratlanul halt meg Bécsben, valószínűleg természetes okból, de lábra kapott a legenda, hogy az általa igen kedvelt fügével mérgezték meg.
Míg Visegrádon és Tatán még nincsenek reneszánsz homlokzati elemek, csak szobrászati művek, illetve lodzsák, addig a kissé későbbi budai építkezéseken már nagy számban készültek reneszánsz nyíláskeretek, sőt – legalábbis a tervek szintjén – teljes homlokzatok is. Csak Mátyás király halála után teljesedett ki az a folyamat, amely elvezetett az első, teljes egészében reneszánsz épületek, a nyéki királyi villa és az esztergomi Bakócz-kápolna megszületéséhez. Emellett a minőségi változás mellett azonban egy mennyiségi változás is végbement a Jagelló-korban. Hunyadi Mátyás korában az erős királyi hatalom, a magas adók nemigen tették lehetővé, hogy a király és néhány gazdag főpap mellett más is túlságosan költséges luxusépítkezésekbe fogjon. Ezek a politikai és gazdasági körülmények azonban 1490-ben megváltoztak. Magyar reneszánsz - SuliHáló.hu. A király politikai és gazdasági erejének hanyatlásával fordított arányban növekedett az arisztokrácia, a nemesség, az egyház és a városok gazdagsága és építőkedve. Ezért míg a Mátyás-korban a reneszánsz jobbára csak a királyi udvarra és annak legszűkebb környezetére: a királyné és néhány humanista műveltségű főpap udvarára korlátozódott, a Jagelló-korban az új stílus fokozatosan teret nyert az egész országban.
Magyarországi Reneszánsz Építőművészet | Bagyinszki Zoltán Fotográfus
A Mátyás-korban karrierjüket kezdő főurak és a felső papság körében ugyanakkor éppen a század legvégén, és a 16. század első évtizedeiben jelenik meg az itáliai stílus. Kisebb, helyi központok alakulnak ki, például Bakócz Tamás révén Esztergomban, Szatmári György révén Pécsett, vagy a Báthoryak révén Nyírbátorban. A reneszánsz stílusjelenségek forrása azonban ekkor már nem csak közvetlenül itáliai, mint a Bakócz-kápolna esetében, és nem is feltétlenül a budai udvar közvetítésével kell számolnunk. Magyarországi reneszánsz építőművészet | Bagyinszki Zoltán fotográfus. A felvidéki városok építkezésében megjelenő reneszánsz motívumok, mint a bártfai városházán például, már a Közép-Európában általánosan terjedő reneszánsz stílus visszahatásaként jelentkeznek. A Magyarország-szerte elterjedő stílust elsősorban a faragványok képviselik: a tabernákulumok és síremlékek nagy száma azt mutatja, hogy a Jagelló-korra, a gótika folyamatos továbbélése mellett, egyfajta művészeti köznyelv kialakulásáról beszélhetünk a reneszánsszal kapcsolatban. A későgótikus építészet legmodernebb technikai megoldásai viszont szintén a Jagelló-kori magyarországi művészet részét képezik.
Magyar Reneszánsz - Suliháló.Hu
A budai királyi palota A nagyszabású tervek azonban csak részben valósultak meg. Az 1480-as évek építkezései elsősorban a meglévő épületek átalakítására szorítkoztak: a korábbi, gótikus nyíláskereteket (ablakokat és ajtókat) új, reneszánsz nyílászárókkal helyettesítették. Részletformáik, az akantuszos, palmettás, néhol delfinekkel díszített piaszterfejezetek és a kannelúrázott pilaszterek firenzei mintákat követnek. Mátyás azonban az itáliai fejedelmekhez méltó palotát akart építeni. Művészettörténet - 9. évfolyam | Sulinet Tudásbázis. Ennek a törekvésnek ékes bizonyítéka, hogy az urbinói Palazzo Ducale mintájára, a palota nyugati oldalára, egy függőkertet építtetett. A vízgyűjtőként szolgáló, boltozott ciszterna (ún. Albrecht-pince) fölé épített, a Tabán felé nagyszerű kilátást biztosító zárt kert, és az állítólag itt felállított, Pallas Athéné alakjával ékesített kút igazi fejedelmi palotává varázsolták a gótikus épületegyüttest. A palota középső udvarát szintén ekkor építették át: a belső homlokzatot, valószínűleg minden oldalról, többszintes, balusztrádos, loggiás homlokzattal látták el.
Reneszánsz Építészet Magyarországon - Feuerné Tóth Rózsa - Régikönyvek Webáruház
Zsigmond európai jelenlétével jól párhuzamba állítható a magyarországi művészet sokrétegű stílusigazodása. Az 1410-es években félkészen földbe került, úgynevezett budavári szoborlelet anyaga bécsi (Großlombingi mester) és burgundiai hatásokat, illetve műhelyek jelenlétét mutatja. A garamszentbenedeki bencés templom kiemelkedő kvalitású főoltárképe, Kolozsvári Tamás műve, elsősorban az 1400 körüli lágy stílusprágai festészetének hatását mutatja. A siklósi Ágoston-rendi templomszentélyének nemrég restaurált, nagyszabású freskóciklusa pedig északitáliai kapcsolatokat mutat. Reneszánsz épületek magyarországon. Ide tartozik még az is, hogy a Zsigmond halála és Hunyadi Mátyás trónra lépése között eltelt húsz év sem múlt el nyomtalanul. A század legnagyobb szabású várkastélya, a Vajdahunyadvár a közép-európai későgótikus világi építészet egyik meghatározó emléke, Suki Benedek kelyhe pedig a korszak ötvösművészetének kiemelkedő alkotása. Zsigmond korában ugyanakkor az itáliai udvari kultúra hatásával is számolni lehet, és ennek oka részben az, hogy Zsigmond maga személyesen is megismerkedhetett ezekkel az udvarokkal.
MűvéSzettöRtéNet - 9. éVfolyam | Sulinet TudáSbáZis
A városokban azonban a későgótikus művészet virágzott. Az építészetben ennek jellegzetes példája a nyírbátori Szent György-templomhálóboltozata, vagy a pannonhalmi bencés apátság Szent Benedek-kápolnájá nak 1480-as években készült, függő záróköves és szabadon futó bordákkal kialakított térlefedése. Hogy a gótika továbbélése mennyire tartós volt, azt jól mutatja, hogy még tizenöt évvel Mátyás halála után is, akkor, amikor LeonardoFirenzében az Anghiari csata freskóján dolgozik, vagy Bramante a Szent Péter székesegyház új épületén, a selmecbányai Mária-templom számára készülő oltárképetM S Mester, a délnémet és sziléziai festészeti környezet hatását követve, jellegzetesen későgótikus stílusban festi meg. A reneszánsz stílus magyarországi elterjedése a Jagelló-korban, elsősorban II. Ulászló uralkodása alatt következett be. Ez a folyamat részben az ország hatalmi decentralizálódásával is összefüggésben áll. A királyi udvar reprezentatív építkezései ugyanis nem Budán, hanem Prágában valósulnak meg.
Magyar reneszánsz Hazánkban a Mátyás király korában beáramló reneszánsz művészet kivirágzását a török uralom megakadályozta. Néhány épület maradt csak meg, mint pl. az esztergomi, vörös márványból épített Bakócz-kápolna (1506-1507) vagy a sárospataki vár Perényi-szárnyának árkádos loggiája (loddzsa) és lépcsôfeljárója. Mátyás budai és visegrádi palotájából csak töredékek kerültek elô. Az olasz literatúra művészi színvonalát a következô évszázad (15. ) irodalmi termése – legalábbis Itáliában – meg sem tudta közelíteni. Ez a korszak a humanisták, a tudós újlatin költôk "fénykora", a humanizmus pedig nem kedvezett a nagy költészetnek. Az antik irodalom felfedezésének mámora, a klasszikusok föltétlen tisztelete egyúttal korlátokat, gátakat is emelt: a humanisták írói alapelve az utánzás lett. Nem a kimondhatatlan kimondása, nem az élmény feszítô ereje szülte általában a műveket, hanem a rutin. Az írói becsvágyat az jelentette, hogy minél több idézetet, mitológiai utalást, célzást, antikos sallangot zsúfoljanak bele a költeményekbe.