A Field Szeretője 2018 - C. Saint-Saëns: A Hattyú | Fekete Nándor Orgonaművész
Pécs – Európa jövőbeni kulturális fővárosaként – keresve sem találhatna megfelelőbb alanyt értékeinek szuggesztív reprezentálására, mint Zsolnay Vilmos keramikusművészt, aki forradalmi újításainak és művészetének köszönhetően előkelő helyet foglal el a magyar képzőművészet halhatatlanjai között. A Dénes Gizella írónő Csodálatos fazekas című regénye alapján készült, A föld szeretője című film az eredeti műhöz hasonlóan nem csupán életrajzi indíttatású: látomásos és történeti dramaturgia egyszerre jelenik meg benne. A film fókuszában Zsolnay személyisége és zsenialitása áll, ezért az egyik legfontosabb pont a keramikus ideális megszemélyesítőjének megtalálása volt. "A főszereplő Őze Áron személye már hamarabb megvolt, mint maga a forgatókönyv" – mondta Pozsgai Zsolt rendező. "A filmben sokkal nagyobb szerep jut a színészeknek, mint a rendezői filmekben" – tette hozzá. A rendező nem titkolt célja volt, hogy olyan tehetségeket vonjon be a film készítésébe, akik színházi színészként valószínűleg nem jutottak volna filmes lehetőséghez.
- A field szeretője youtube
- A field szeretője 2018
- Az állatok farsangja – Wikipédia
- Állatok farsangja – ajánló | Hír7
- C. Saint-Saëns: A hattyú | FEKETE NÁNDOR ORGONAMŰVÉSZ
A Field Szeretője Youtube
A FÖLD SZERETŐJE - Pozsgai Zsolt filmje - YouTube | Film, Crown, Newsboy
A Field Szeretője 2018
A néhai gyár területén 2012-ben új városrészt alakítottak ki Zsolnay Kulturális Negyed néven, ahol múzeumok, interaktív kiállítások, rendezvények és vendéglátó helyek gondoskodnak a családok tartalmas és önfeledt kikapcsolódásáról. Zsolnay Miklós 1852-ben alapította a tönkrement lukafai keménycserép manufaktúra berendezéseiből a gyár elődjét, a Zsolnay Keménycserép Manufaktúrát. 1854-től 10 éven át idősebb fia, Ignác vezette kézi erőre berendezett üzeme, ahol kőedényeket, épületkerámiákat és vízvezetékcsöveket gyártottak. A tőkehiányos, fejlesztésekre képtelen gyár nem bírta a piaci versenyt. A teljes csődtől öccse, Zsolnay Vilmos mentette meg, aki 1865-ben átvette üzemet, majd kemény munkával világhírű gyárrá fejlesztette. – olvasható a Közel és távol utazás blogon. A filmből még többet megtudhatsz a világhírű gyár létrejöttéről és a különleges tehetségű Zsolnay Vilmosról. A föld szeretője film alkotógárdája Főszereplők: Őze Áron, Koncz Gábor, Sunyovszky Sylvia, Auksz Éva, Görög László, Kézdy György, Lux Ádám, Tarsoly Krisztina és sokan mások.
Úgy érzem, maga a film azonban több ponton is elvérzett. Zsolnay figurája erőtlen, nyoma sincsen annak a karakternek, amit az ember mögötte látna, amilyen ő valójában volt. S bár a színészi játék túlzó és hiteltelen, azt hiszem ezekkel a szerepekkel a világ legjobban összeállított szereplőgárdája sem tudott volna megbirkózni (bár félő, hogy lassan magyar vonássá válik, hogy mindenki túljátssza a szerepét). Ebben egyébként Görög László jár az élen, de Auksz Éva szemei is egész végig könnyeket potyogtatnak. Ezen nem segítenek a rossz, elnagyolt dialógusok – melyekben néhol igen feltűnő hibákat lehet találni, így a karakterrajzoknak ellentmondóan meglepő fordulatok teljesen elhiteltelenítik az egyes jeleneteket. Kidolgozatlan karakterek sora vonul fel az alkotásban, s a feszültségkeltés is kimerül az egymással való kiabálásokban. Igen, a kiabálás igen fontos motívuma a filmnek. Harsány és túlzó. Pozsgai Zsolt láthatóan nem tudta eldönteni, merre induljon el, miről is forgasson valójában, így mindent összeboronált mindennel.
Az állatok farsangja Zeneszerző Camille Saint-Saëns Keletkezés 1886. március 9. Hangszerelés hegedű brácsa cselló nagybőgő fuvola Piccolo klarinét xilofon harangjáték zongora glass harmonica Tételek 14 Az Állatok farsangja (Le carnaval des animaux) Camille Saint-Saëns francia romantikus zeneszerző egyik legismertebb, szimfonikus zenekarra írt műve. Tizennégy tételből áll. A tételek gyakran más zeneszerzőket vagy zenei stílusokat parodizálnak. A mű zenéinek alapja általában mindig két zongora, melyek erősen beleépülnek a szimfonikus zenekar játékába. Keletkezése [ szerkesztés] Saint-Säens 1885 februárjában a németországi Augsburg városában tartott koncertje után találta ki, hogy ír egy parodisztikus művet. Az állatok farsangja – Wikipédia. Az ötlet, hogy mindezt állatokon keresztül tegye meg, a feljegyzések szerint ugyanezen év júniusában született meg benne. Végül 1886 nyarán az ausztriai Gaming faluba vonult el, és itt több hónapig a helyi zenetanár vendégeként komponálta meg a tételek alapjait. A zenét döntése alapján két zongora, két hegedű, csellók, brácsák, fuvola, marimba és egy ritka hangszer, az üvegharmonika képezte.
Az Állatok Farsangja – Wikipédia
V. A Kvarcórának öltözött Kakukk-os óra 2'08" i ngáját lóbálva robban be a színre, miközben elüti a déli tizenkettőt, és eljátssza a melódiáját. VI. Kakukktojás 3'11" (Ez most zenei téren értendő, mígnem újabb nekifutás után egy hömpölygő kakukktojás be nem gurul a színre. ) VII. Saint saens állatok farsangja. Az árván maradt fióka 3'14" – a kakukktojásból kikelő fiókát szemlélgeti saját meghitt fészkében, ahonnan kitaszították. (Mintha csak egy pityergő kisgyerek nézné játszótársait, mert valamiben más mint a többiek. ) VIII. Finálé (Karnevál) 4'59" …Bár a farsangnak vége, mégsem tudjuk igazán, hogy amit a tükörben látunk, mi vagyunk, avagy csak egy álarc… Játékidő: 20'34" "Saint-Saens írta meg az első zoológiai fantáziát, "Az állatok farsangja" címmel, ahol felvonul többek között az oroszlán, a hattyú, az elefánt a teknős is, hűen tükrözve az eredeti karaktereket, de számomra a legaranyosabb állat (tartalmilag) a zongorista. Saint-Saens-nak van humorérzéke hogy meg merte tenni, hogy az egyik állatfaj a "zongorista".
Állatok Farsangja – Ajánló | Hír7
A bőgő vígabb hangvételű ütemei az elefánt nagy, kissé otromba lépteit jeleníti meg. VI. Kangourous (Kenguruk) [ szerkesztés] A tétel alapja két zongora, amelyek folyton emelkedő, majd lelassuló meneteket játszva jelenítik meg a kenguruk ugrálását. VII. Aquarium (Akvárium) [ szerkesztés] Vonósok, fuvola, és itt lép be a ritka üveg harmonika is. Saint saens állatok farsangja tételek. Nyugodt tétel, egyben az egyik leghíresebb is, mely többek között a Szépség és a szörnyeteg című 1992-es Disney-rajzfilm főcímzenéjét is inspirálta. A tétel egy nyugodt akvárium képét jeleníti meg, amelyben halak úszkálnak. VIII. Personnages á longues oreilles (Hosszú fülű személyiségek) [ szerkesztés] A tétel alapja két hegedű, amely oda, illetve vissza húzott motívumokkal jeleníti meg a hosszú fülű személyiségeket, elsősorban a szamarakat. IX. Le Coucou au found de bois (Kakukk az erdő mélyén) [ szerkesztés] Ismét a zongora és a klarinét a két hangsúlyosabb hangszer. A zongora mély motívumai jelenítik meg, ahogy egyre beljebb és beljebb jutunk az erdőben, eközben a klarinét által szólal meg a kakukk, amely a fák tetején ül.
C. Saint-Saëns: A Hattyú | Fekete Nándor Orgonaművész
Persze nem minden attrakció sikerül elsőre, sőt van, ami többedszer sem, csalódottságról azonban szó sem lehet: az igényes, kézműves bábvilág, az új élettel telítődő régi játékok megteszik a kellő hatást. A játék fontos részeként a produkciót interaktív beszélgetés zárja, amelyben még közelebb lehet kerülni az újdonsült kedvencekhez.
SAINT-SAENS alkotóműhelyében különböző műfajok; dalok, kórusművek, versenyművek, kamarazenék, zongora, hegedű, gordonka és orgonadarabok, kantáták, oratóriumok, operák, szimfonikus költemények stb. láttak napvilágot. SAINT-SAENS 14 operát írt, ezek közül kiemelkedik a Sámson és Delila (1877) amelyet LISZT közbenjárására Weimárban mutattak be. Különösen nagyra becsülte Liszt Ferenc emberségét, munkásságát, benne a szimfonikus költemények új világát. Szerinte, ő az egyetlen zeneszerző, aki " nem törődik azzal, hogy mit szól hozzá a világ, elmondja, amit mondani akar… ő volt az, aki "…meg merte tenni, amit sem Weber, sem Mendelssohn, sem Schubert, sem Schumann nem mert. Megteremtette a szimfonikus költeményt. Fölszabadítója a hangszeres zenének…Kikiáltotta a szabad zene uralmát. " ( Romain Roland: Zenei miniatűrök) SAINT-SAENS Az állatok farsangja nagy állattani fantázia 5. tételében program a 7 tonnás elefánt cammogva "suhanó" páratlan ütemű tánca. C. Saint-Saëns: A hattyú | FEKETE NÁNDOR ORGONAMŰVÉSZ. Ezt a szerző a vonóscsalád legnagyobb testű hangszerére, a gordonra, vagyis a nagybőgőre bízta.
Itt jut először szóhoz a fuvola és a cseleszta; lírai dallamukat a szordinált vonósok és a két zongora romantikus tört hangzatai kísérik. A "lírai intermezzót" a "Hosszúfülű személyiségek" szakítják félbe, ami meglehetősen vásott tréfa a hegedűk részéről. De a "Kakukk az erdő mélyén" megint őszinte, mélyen költői zene: a szólóklarinét a színfalak mögül jeleníti meg a kakukkszót halk, békés zongoraakkordok kíséretében. Állatok farsangja – ajánló | Hír7. A "Madárház" szinte impresszionista jellegű, virtuóz fuvolaszóló. Ezt követik a "Zongoristák" – talán a leggonoszabb paródia az összes közül. A zongoristáknak a kezdő játékosok ügyetlenkedéseit kell utánozniuk, amint nehézkes ujjaikkal próbálnak úrrá lenni a C-dúr, Desz-dúr, D-dúr és Esz-dúr skálák nehézségein. Bizonyára lenne még több skála is, ha a vonósok nem vetnének véget kegyetlenül a zenének. Az "Őslények"-ben Saint-Saëns saját művét, a "Haláltánc"-ot idézi, valamint néhány közismert francia népdalt, meg Rosina kavatináját Rossini Sevillai borbélyából. A "Haláltánc"-dallam a rondótéma szerepét játssza: minden közbeeső epizód után változatlan formában visszatér.