Az Aranyember (1918) - Kritikus Tömeg / Gyurcsány Szivárogtathatta Ki Az Őszödi Beszédet, De Elszámította Magát
IV. rész 4. fejezet: Melankólia Főbb szereplők Időpont Helyszín Tímár Mihály Noémi Teréza mama Timéa Dódi (A második) 1830 A Senki szigete Komárom Balaton Tímáron végtelen szomorúság lesz úrrá, amiből képtelen kitörni, hiába tesz meg mindent Noémi, hogy megvigasztalja. Egész nap csak kószál a szigeten, semmihez sincs kedve, a kis faház építését is félbehagyta, vagy egész nap a fehér rózsabokor előtt ül, amit Dódi sírjára ültettek. Noémi végül belátja, hogy nem tud segíteni szerelmének és azt javasolja neki, hogy menjen el egy időre a szigetről, vissza a nagyvilágba, hátha az segít rajta. Ne feledjük, Noémi semmit sem tud Tímár másik életéről, soha nem kérdezi tőle, hogy hol van, amikor nem vele van! Jókai Mór - Az arany ember - Negyedik rész - Noémi - Olvasónapló - Olvasónaplopó. Tímár tehát hazatér Komáromba, de továbbra sem találja helyét. Timéa aggódik érte, hiszen Tímáron látszik, hogy bárhol is járt, nagy betegségen esett át. Tímárt nem érdekli az üzlete, nem foglalkozik levelezésével, semmi sem érdekli. Egy alkalommal, amikor éjszaka félrebeszél és felébred, megdöbbenve látja, hogy Timéa az ágya előtt fekszik.
- Könyv: Az aranyember (Jókai Mór - Cs. Horváth Tibor (Szerk.))
- Jókai Mór - Az arany ember - Negyedik rész - Noémi - Olvasónapló - Olvasónaplopó
- Az aranyember
- 2006, Őszöd: 15 éve került nyilvánosságra Gyurcsány gyalázatos hazugságbeszéde
- Gyurcsány szivárogtathatta ki az őszödi beszédet, de elszámította magát
Könyv: Az Aranyember (Jókai Mór - Cs. Horváth Tibor (Szerk.))
Tímár magán kívül van a boldogságtól, hatalmasat fordul vele a világ, hiszen van egy fia! A fiút Noémiék Dódinak keresztelik. Elhatározza, hogy kivágja a kiszáradt diófákat és abból épít maguknak házat. Neki is kezd az építkezésnek és faragásnak, de egy idő után – gyakorlat és szakértelem hiányában – elakad vele. Komolyan elgondolkozik azon, hogy ott hagyja komáromi életét, vagyonát, vállalkozásait, Timéát és végleg a szigetre költözik. Tímár csodálatos fél évet tölt a szigeten, ősszel azonban újra felébred benne a kíváncsiság, hogy mi lehet Komáromban, hogyan állhatnak üzleti ügyei, hazatér hát. Noemi az aranyember . Az olvasónaplónak még nincs vége, kattints a folytatáshoz! Oldalak: 1 2 3 4 5
Jókai Mór - Az Arany Ember - Negyedik Rész - Noémi - Olvasónapló - Olvasónaplopó
Folyamatosan marcangolja önmagát, hol rontotta el az életét, miért nem tud választani a két nő között, mit kellett volna másképp csinálnia. Tél elejére Tímár eljut a – szerinte – egyetlen logikus megoldáshoz: öngyilkosságot fog elkövetni. Hazatér Komáromba, ahol megírja végrendeletét: mindenét Timéára és a szegényekre hagyja. Ezután azt mondja otthon, hogy Egyiptomba utazik, valójában a Senki szigetére tart, ott akar meghalni, ha lehet Noémival együtt. Miután otthon mindent elintézett újra elutazik a Senki- szigetére, nem is sejti, hogy mekkora meglepetés várja ott. Ugyanis a szigeten egy újabb kisfiút talál: "- Hm, hm! Hát a régi történet. Egy szegény csempésznő ismét meghalt, a gyermeke árván maradt, s mi magunkhoz fogadtuk. Hát bánja ön azt? Könyv: Az aranyember (Jókai Mór - Cs. Horváth Tibor (Szerk.)). " Tímárral újra nagyot fordul a világ, depresszióját, szomorúságát mintha elfújták volna, azonnal felkapja a fejszét, és megy, hogy befejezze a félbe hagyott kis házat. Az olvasónaplónak még nincs vége, kattints a folytatáshoz! Oldalak: 1 2 3 4 5
Az Aranyember
Értékelés: 17 szavazatból Jókai legkedvesebb regénye, melynek témáját gyermekkori komáromi élményeiből merítette, a 19. század elején játszódik. Hőse, a bátor, tehetséges dunai hajós, Tímár Mihály egy a török birodalomból menekülő dúsgazdag görög kereskedő kincseihez jut, nem egészen egyenes úton. A kereskedő serdülő leányát, aki mit sem tud a kincsekről, fölnevelteti és feleségül veszi, hogy elégtételt adjon neki, s a maga lelki egyensúlyát is helyreállítsa. Házassága azonban boldogtalan: hiába akar folyvást növekvő gazdagságával, sokféle sikeres gazdasági vállalkozásainak gyümölcsével mindent megadni az asszonynak, csak a hála és rokonszenv szálai kötik össze őket. Az aranyember. A pénzre és a pénzszerzésre alapozott polgári világtól megcsömörlött férfi az Al-Duna egy dús termékenységű, rejtett zugában a Senki szigetén ismeri meg a boldogságot egy társadalmon kívül élő fiatalasszony, Noémi mellett. Végül belefárad a kettős életbe, eldobja vagyonát, eltűnik az emberek elől, hogy ebben a világon kívüli boldog édenkertben élje le hátralévő életét kedvesével.
Fekete-fehér némafilm, magyar romantikus kalandfilm, 1918 Rendezte: Korda Sándor Korda Sándor filmjét Az aranyembert, melyet a kritika elsősorban gondos helyszínválasztásáért és korhű díszleteiért dicsért, a háború veszélyeivel dacolva, 1918-ban főleg eredeti helyszíneken, az Al-Dunán, Vaskapunál, a Duna egyik szigetén és Komáromban forgatták, a törökországi jeleneteket pedig a jól felszerelt Corvin műteremben, Márkus László dekoratív díszletei között vették fel. Vajda László forgatókönyve hűen követte az eredeti művet. Az operatőri munkát Kovács Gusztáv végezte. A filmben a korszak legjelentősebb magyar színészei (Beregi Oszkár, Makay Margit, Berky Lili, Rajnay Gábor stb. ) szerepeltek. A Corvin filmgyár legnagyobb vállalkozása eredetileg 16 felvonásból állt, 6000 méter hosszúságú volt, s csak a próbavetítések után rövidítették 12 felvonásra. Az aranyember (1872), Jókai egyik legsikerültebb alkotása, s az írónak is legkedvesebb regénye, melynek témáját gyermekkori komáromi élményeiből merítette, a XIX század elején játszódik.
Az őszödi hazugságbeszéd nyilvánosságra kerülése és a tüntetések kezdete Gyurcsány Ferenc hazugságbeszédét szeptember 17-én juttatták el ismeretlenek a magyar sajtónak. Először csak részletek kerültek nyilvánosságra, majd az egész beszéd. Ezt követően Budapesten, a Kossuth téren és több vidéki városban is tüntetések kezdődtek, amelyeken Gyurcsány Ferenc azonnali távozását követelték. A tüntetéssorozat egyik legfontosabb eleme a Magyar Televízió másnapi ostroma, amelyre azért került sor, mert a televízió vezetése az akkorra már több tízezres tiltakozó tömeget 900 fősnek nevezte, majd nem voltak hajlandóak beolvasni a tüntetők által írt petíciót. Gyurcsány szándékosan védelem nélkül hagyta az MTV épületét, rosszul felszerelt rendőröket vezényeltek a tüntetőkkel szemben, akik végül elfoglalták az MTV-t. A tévészékház ostroma Forrás: AFP/Bela Nagy Ezek után hetekig tartó véres összecsapások következtek, a legvéresebb október 23-án, amikor a Fidesz ünnepi megemlékezésére érkezett több tízezres tömegre lovasrohamot vezényeltek, majd könnygázgránátokkal, gumilövedékekkel támadtak a békés demonstrálókra, ezzel súlyos, maradandó sérüléseket okozva.
2006, Őszöd: 15 Éve Került Nyilvánosságra Gyurcsány Gyalázatos Hazugságbeszéde
A DK-vezér fórumára egyébként nagyjából 200-an voltak kíváncsiak a megyeszékhelyen. 2022. 04. 01, 12:55 Közel 200 ember gyűlt össze Szombathelyen az Órásháznál, ahol Gyurcsány Ferenc és az összellenzék parlamenti képviselőjelöltje, Czeglédy Csaba tartott utca fórumot. Alig kezdődött el a fórum, amikor a tudósítások szerint egy közeli ház ablakából valaki a 2006-os őszödi beszédet kezdték el lejátszani. Videó: () Add tovább!
Gyurcsány Szivárogtathatta Ki Az Őszödi Beszédet, De Elszámította Magát
A kommunizmus legsötétebb napjait idéző rendőrterrorral akarta Gyurcsány elhallgattatni az embereket A 2006. őszi áldozatok tucatjait képviselő Nemzeti Jogvédő Szolgálat ügyvezetője, Gaudi-Nagy Tamás az Origónak korábban arról beszélt, hogy éppen az őszödi hazugságbeszéd nyilvánosságra kerülése utáni események mutatták meg, hogy mekkora veszéllyel járhat a Gyurcsány-féle baloldal visszatérése Magyarországon. Gaudi-Nagy szerint a 2006 őszén történt események a Kádár-rendszer brutalitását is meghaladták azzal, hogy szisztematikusan és terrorisztikus erőszaksorozatot alkalmaztak a tiltakozók megfélemlítésére, valamint a bosszú érdekében. Mindenképp példátlannak mondható, hogy Gyurcsány Ferenc parancsára lovasrohamot vezényeltek az emberek ellen. Szintén a diktatúrákat idézi, hogy a rendőrök arcukat eltakarva, azonosító jelzés nélkül, viperával vertek össze számos embert. Orbán Viktor korábban a 2006-os őszi eseményekről elmondta, hogy aligha tudjuk elfelejteni, vakuemlék, villanásszerűen képes visszaemlékezni rá az ember.
A miniszterelnök felidézte, hogy az őszödi beszéd miatti lázadásokkor az akkor serdülőkorban lévő fiát be kellett zárnia, hogy ne menjen ki az utcára. Hozzátette: mellbevágó, hogy aki miatt ez történt, még mindig a politikában van.