Szelektív Hulladékgyűjtés - Utcalista, Naptár - Szentendre És Vidéke – Kodály Zoltán Kállai Kettős
Amennyiben a tartályok települési szilárd hulladékot is tartalmaznak, úgy a Városi Szolgáltató a hulladékot nem tudja a szelektív gyűjtés keretében elszállítani. Ilyen esetben a tartályok tartalmának rendbetételéről, továbbá a szelektív gyűjtőtartályok mellé rakott egyéb, nem odaillő hulladék kezeléséről a társasház közös képviselőjének kell gondoskodnia. A szelektív hulladékgyűjtő tartályok házon belüli elhelyezése, tisztán tartása, a ház elé való ki- és visszahelyezése a társasház feladata. Amennyiben a társasház a Városi Szolgáltatótól megrendeli, lehetőség van a kommunális hulladékgyűjtő konténerek számára drótkerítéssel körbevett ketrec kialakítására, amiben a 240 literes szelektív tartályok is elhelyezhetők. A drótketrec zárható lesz és az érintett lépcsőház lakóin kívül kizárólag a hulladékbegyűjtést végző személyzetnek lesz hozzá kulcsa. Szelektív hulladékgyűjtés rendje. A hulladékgyűjtő tartályokat az ürítés napján reggel 6 órára, vagy az azt megelőző nap este kell kihelyezni jól látható, célgépünkkel könnyen megközelíthető helyre.
- Szelektív hulladékgyűjtés rendje
- Kodály Zoltán: Kállai kettős (Editio Musica) - antikvarium.hu
- Kállai kettős | Tánc videók
Szelektív Hulladékgyűjtés Rendje
Kodály Zoltán: Kállai Kettős (Editio Musica) - Antikvarium.Hu
A kállói vár létezése idején a vár védői, ha elfogtak két törököt vagy labancot, összekötötték a két foglyot egymásnak háttal, elkezdtek muzsikálni és rájuk parancsoltak, hogy táncoljanak. Ha rosszul léptek, akkor megcélozták korbáccsal a lábukat. Ezért aztán mindegyik úgy igyekezett táncolni, ugrani, hogy ne ő legyen a korbács felől, hanem a másik. Ezt az ugrabugrálást nevezték úgy, hogy kállai kettős. A szokás a vár lebontása után is megmaradt: farsangi maskarázásban két embert összekötöttek egymással, és eljátszották a kállai kettőst. Pontosan nem tudjuk, hogyan lett ebből a mókából tánc, néptánc, táncballada. Ez a mese arról szól, hogy a szerelmesek civakodnak, a lány szemére veti a legénynek, hogy nem jöttél hozzám már két este, talán bizony a vallató pincébe vagy a verembe estél? A legény azt mondja, hogy: nem estem a pincébe, veled estem szerelembe. A lány újra mondja, hogy csalfa vagy, mert én meglestelek, és másik lányt szeretgettél és így civakodnak, veszekednek. Kállai kettős | Tánc videók. Később folytatódik ez kötözködéssel.
Kállai Kettős | Tánc Videók
A tánc mai, kötött formájában a múlt század végén készült rekonstrukció. Zenéje és felépítése híven tükrözi a csárdás hármas tagozódását, csalogatós karakterét. Terjengősségével, a népies műtánc szellemében alkotott motívumaival és merev előadásával viszont elüt a vidékre jellemző, gazdag tánchagyománytól. Kodály zoltán kallai kettős . – Irod. Farkas Lajos: A kállai kettős (Ethn., 1895); Réthei Prikkel Marián: A magyarság táncai (Bp., 1924); Nyárády Mihály: A nagykállóiak "Kállai kettős" tánca (Szabolcs-Szatmári Szle, 1969); Martin György: Magyar tánctípusok és táncdialektusok (I–III., Bp., 1970).
A kállai kettős táncot Kodály huszonöt évvel korábban, Nagykállón ismerte meg három cigányzenész játékában és a táncosok egyszólamú énekéből, amelynek hagyománya egészen a 17. századig nyúlik vissza. Kodály 1937-ben még kétrészes, zongorakíséretes népdalfeldolgozást közölt Kállai kettősként az abban az évben megjelenő fényképes kottakiadványban, a Gyöngyösbokrétá ban. Az 1951-es négytételes feldolgozás a következő évben jelent meg nyomtatásban.