„Megadja Nektek A Megadja Testvér!”: Betelepített Svábok Névsora
- Városmajor utca 37 w
- Városmajor utca 26
- Városmajor utca 35-37
- Belföld: Halottjaik ezreit keresik a soroksári svábok - NOL.hu
Városmajor Utca 37 W
Városmajor Utca 26
A Váci úton tucatjával vannak üzletek, köztük igen nagyok. A Vörös Hadsereg, amikor bekerítette Budapestet, megakadályozta, hogy a németek a kivitelre előkészített rabolt javakat el is szállítsák. Így a ládákba csomagolt áruk az üzletekben maradtak. Most a hitleristák már csak a puszta életüket szeretnék menteni, a ládákat kihurcolják az utcára és barikádokat építenek belőlük. A célba találó lövedékek a barikádok tartalmával együtt zúzzák szét a német katonákat. Gyerekjátékok, számológépek, kristálylámpák, női szőrmebundák és bútorok hevernek szanaszét az utcán. Panaszosan csendül utolsót a fekete zongora, amelynek billentyűin géppuskasorozat fut végig – az ablakból kihajolt német vette célba. Éjszaka pedig, hogy megvilágítsák védelmi vonaluk előterét, ezeket az árukat, sőt egész háztömböket önt le benzinnel az ellenség, majd meggyújtja őket. Január 11. Megszerezte a budai Posta-központot a BIF - Napi.hu. csütörtök Pest, XIV. kerület, Állatkert Borzalmas látvány fogadta reggel – egy éjszakai légitámadás után – a kert dolgozóit. A krokodilok és alligátorok reggelre befagytak a terrárium vizébe.
Városmajor Utca 35-37
Az ügyfélparkoló lezárásának okát a legtöbben csak találgatják, illetve az sem jut feltétlenül hiteles információ birtokába, aki a sorompónál szolgálatot teljesítő biztonsági őrt faggatja. Levélírónk például azt a tájékoztatást kapta, hogy "a parkolót véglegesen lezárták, mert a posta már hónapok óta nem fizeti a bérleti díjat a tulajdonosnak, s majd cégeknek és magánszemélyeknek értékesítik a parkolóhelyeket". Ennek a magyarázatnak információink szerint nincs valóságalapja. Mint a posta kézbesítőközpontjának helyet biztosító irodaház üzemeltetőjétől, a Gestim Hungary Kft. „Megadja nektek a Megadja testvér!”. -től megtudtuk, azért zárták le a területet, hogy azt építkezéshez készítsék elő. Ahol eddig az ügyfélparkoló működött, ott parkolóházat szeretnének létrehozni, amelyet az irodaház bérlői mellett mások is használhatnak majd. Az engedélyeztetési eljárás folyamatban van; amint megszerzik az összes szükséges hatósági hozzájárulást, elkezdődik az építkezés. A kivitelezés körülbelül egy évet vehet igénybe. "Városfejlesztési céljainkkal egyezik, hogy a Városmajor utcában parkolóház épüljön, támogatunk minden olyan kezdeményezést, ami a környék parkolási gondjainak megoldását segíti" – mondta el lapunknak az önkormányzat városrendezési és főépítészi irodájának vezetője.
A tervek szerint a telken található földszintes, "C" jelű épület helyén (amelynek alsó szintje az udvarral, felső szintje a Városmajor utcával van egy szintben – ennek tetején található a nemrégiben lezárt felszíni parkoló) olyan parkolóházat alakítanának ki, amelyben egyszerre nagyjából 250 jármű férne el. z.
Megadja arról beszélt Vargának, hogy Jugoszláviába érkezését követően elfogták, megverték és bebörtönözték. Péterváradon hat hónapig sötétzárkában tartották, ezt követően kényszermunkára fogták. Megadja/Szlavkó 1954-ben illegálisan átjutott Olaszországba. Egy trieszti menekülttáborban élt egészen 1956-ig. A táborból az ÁVH ismét információkhoz jutott elveszett ügynökéről, aki arról beszélt társainak, hogy a nyugat-németországi nyilas emigrációval készült kapcsolatot teremteni, hogy majd segítségükkel az NSZK-ba távozhasson. Városmajor utca 35-37. Életének további alakulásáról keveset tudunk. Az 56-os forradalom után a nagy tömegben érkező menekülteket komoly vizsgálat nélkül befogadta a szabad világ. Megadja így juthatott el Ausztráliába, ahol a hungarista magyar közösség egyik vezető alakja lett. 1980. április 4-én halt meg buxtoni tanyáján. Az esetét 1964-ben felülvizsgáló Kotra Rudolf rendőr alezredes így foglalta össze a balul sikerült beszervezést: "Múltja alapján inkább elítélni, mint sem beszervezni kellett volna. "
Belföld: Halottjaik Ezreit Keresik A Soroksári Svábok - Nol.Hu
A világháborús élmény, illetve az ismét nagyhatalommá váló náci Németország támogatása tette ezt lehetővé, így a visszanémetesítés megindult mind Magyarországon, mind az utódállamokban. A próbálkozás eredményei viszont területenként nagyon különböztek. Míg az utódállamokban a kisebbségpolitika terén a magyar kérdés állt a középpontban és a kisantant államok kihasználták s támogatták a visszanémetesítést, ezzel is gyengítve a magyarok pozícióit, addig a trianoni Magyarországon a két világháború között a német kérdés volt a legfontosabb, és a magyar kormány igyekezett folytatni a világháborút megelőző kisebbségpolitikáját, illetve csökkenteni Németország befolyását. Az utódállamokban a német kisebbség radikalizálódott, és teljesen a nemzetiszocialista ideológia befolyása alá került, ezzel szemben a magyarországi mozgalom mérsékelt maradt. A területgyarapodások következtében azonban a '40-es évek első felében a magyar kormány is szembesült a radikálisabb igényekkel fellépő németség követeléseivel.
A második világháború után Magyarországról elűzött svábok magukkal vitték német földre magyarságukat is – mondta Varga Mihály pénzügyminiszter, a II. és III. kerület fideszes országgyűlési képviselője a német ajkú lakosság kitelepítésének emléknapja alkalmából tartott megemlékezésen vasárnap Békásmegyeren. Varga Mihály kiemelte: a Németországba kitelepítettek halálukig kettős identitásúak maradtak, őrizték és ápolták kapcsolataikat Magyarországgal. A nyolcvanas években pedig – amikor javult a két ország közötti viszony – testvérvárosi kapcsolatok tucatjai születtek: a "Magyarországról egykor elűzött német-magyarok" összekapcsolták "kinti településeiket az óhazában lévő, kényszerből elhagyott településükkel". Hozzátette: ezeket a barátságokat ápolni kell, hiszen "az igazi megértés hírcsatornái". A miniszter elmondta: Békásmegyerről 2281 embert, 575 családot telepítettek ki. "Nekik hazájuk volt Magyarország, a magyar nép része voltak". Varga Mihály pénzügyminiszter, a II. kerület fideszes országgyűlési képviselője koszorút helyez el a német ajkú lakosság kitelepítésének emléknapja alkalmából tartott megemlékezésen a békásmegyeri Szent József-templom falán lévő emléktáblánál (Fotó: MTI/Kovács Attila) 16 millió ember volt kénytelen elhagyni hazáját Kitelepülésükre a formális ok az volt, hogy az 1941-es országos népszámláláskor németnek, német ajkúnak vallották magukat.