Szabó Győző: Nekem A Futás A Körforgás, A Mozgás, A Továbblépés, Forgalomban Lévő Bankjegyek - Infogram
Szabó Győző népszerű színész, ezt nemcsak abból lehet tudni, hogy a Blikk arca, vagy hogy minden magyar közönségfilmben szerepet kap, hanem olyan szeretetfelmérések is bizonyítják, amiket a TV2-ben csinálnak rendszeresen az ún. sztárokról. A színész szerint csak azért különleges a sztorija, mert a megosztó Stohl Andrással szemben őt mindig szerették, a tíz legkedveltebb arc között volt. "Az ország kedves kis mackója vagyok, hiteles figurának tartanak" - mondja magáról, egyben megjegyzi, hogy neki is meglett a sötét oldala. FESZTBOOK Magazin - Szabó Győző: „Olyan apuka szerettem volna lenni, mint amilyen az édesapám volt”. Azért várt évekig a könyv megírásával, mert olyan stabil szakmai életet akart felépíteni, amit nem rombolhat le egy ilyen könyv se: "egy ilyen vallomás nem bántja az embert, nem sérülök tőle". A könyvben elég korán kiderül, hogy Szabó Győző egész fiatalon találkozott a kábítószerrel, amit akkor a haverja szerzett, de a tanítónő elvett tőle. A könyvben a nyitott ajtó metaforát használja a színész: mindig van egy újabb ajtó, amit a benne meglévő kíváncsiság nyit ki. A könyvből, ahogy az interjúból is az derül ki, hogy mindig a kíváncsiság hajtotta.
- FESZTBOOK Magazin - Szabó Győző: „Olyan apuka szerettem volna lenni, mint amilyen az édesapám volt”
- Megváltoznak a magyar bankjegyek! Mi lesz az újdonság?
Fesztbook Magazin - Szabó Győző: „Olyan Apuka Szerettem Volna Lenni, Mint Amilyen Az Édesapám Volt”
Ezen túl Herendi nagyrészt a drogfilmek állandó képi eszközeihez nyúl, kapunk látomásokat, összefolyó falakat, magába forduló hidat és persze spirálokat minden mennyiségben: ezen a téren nem mutat újat a film. Szintén jellemző volt a rendező korábbi munkáira, hogy nagyon szűk fókusszal rendelkeztek, sztorijaik lineárisan haladtak végpontjuk felé. Ez most sincs másként, pedig a filmnek valószínűleg jót tett volna, ha foglalkozik is azokkal a témákkal, amiket egyébként fel-felvillant. Lehetett volna beszélni a 2000-es évek magyar egészségügyének helyzetéről, vagy akár az akkori színházi világról, ezek azonban csak említés szintjén kerültek a forgatókönyvbe. Mindent összevetve mégsem rossz film a Toxikoma, sőt Herendi Gábor karrierjének eddigi legerősebb darabja. Van egy fantasztikus Csernus Imréje, sok remek színésze, vállalásait pedig kisebb aránytalanságai ellenére is teljesíti.
És bár ezen a ponton szisszen fel az olvasó, hogy ebbe a filmbe is kellett egy felesleges szerelmi szál, de szó sincs erről. A nő – aki korábban minden bizonnyal szintén a doktor páciense volt – rengeteget tesz hozzá Csernus karakteréhez, közelebb visz ahhoz, hogy honnan ered az a féktelen düh és megalománia, ami az orvosból árad. Olyan izgalmas figura lett a mozi Csernus Imréje, hogy az teljesen felborítja a film egyensúlyát: a Toxikoma egy idő után sokkal inkább működik egy karizmatikus pszichiáter portréjaként, mintsem két férfi párbajaként. A mellékszereplők ugyancsak igen elnagyoltak, így hiába játssza jól Sodró Eliza a drogos lányt, Csuja Fanni Győző feleségét vagy Gáspár Tibor a kórház igazgatóját, ezek a karakterek (talán a feleség kivételével, igaz, az ő történetszála is jól ismert panelekből építkezik) végigasszisztálják a történetet, valós funkciójuk nincsen. Nagy kérdés volt, hogy Herendi a képi világot tekintve mennyire lesz merész. Egy ilyen témának nagyon rosszul tud állni az eltartott kisujj, ám ebbe a hibába szerencsére nem is esik a rendező, ahol kell, a film kellően naturalista.
József (1780-1790) rendelete alapján. Ezeket a bankjegyeket már ezüstpénzre is lehetett váltani, minden kijelölt közpénztárban és a Wiener Stadt Banco hivatalaiban. Ekkor tették Magyarországon is kötelezővé ezen bankjegyek elfogadását. Még halála előtt, 1784. november 1-jei keltezéssel újabb bankócédulákat hozott forgalomba 11 millió forint értékben. II. Ferenc (1792-1835) a franciák elleni háborúk (1792-1815) ideje alatt, 1796. Megváltoznak a magyar bankjegyek! Mi lesz az újdonság?. augusztus 1-jei keltezéssel újabb bankjegyeket helyezett forgalomba 44 millió forint értékben. A háborúk ideje alatt a bankócédulák mennyisége már elérte a 92 millió forintot. 1797-ben megtagadták a bankócédulák ezüst fémpénzre való beváltását. Ezért ekkor a bankócédulák elfogadása mindenki számára kötelezővé vált. Ekkorra a forgalomból teljesen eltűnt ezüstpénzeket, 1800. január 1-jei keltezéssel kiadott új papírpénzek váltották fel. Ezeknek pótlására 1 és 2 forintos bankócédulákat is kiadtak. Mivel a papírpénzeket devalválták (leértékelték), így ekkorra 1 ezüst forint 2 bankócédula forintot ért.
Megváltoznak A Magyar Bankjegyek! Mi Lesz Az Újdonság?
I. József 1705. december 24-én létrehozta a Wiener Stadt Banco-t, ez volt Bécs és egyben a Habsburg birodalom állami bankja. Mária Terézia (1740-1780) idejében, 1762. július 1-jén a Wiener Stadt Banco közreműködésével kibocsátották az első papírpénzt; 5, 10, 25, 50 és 100 forintos címletekben, 12 millió forint értékben. Ezek eleinte 5%-os kamatozású bankkötvényekre is becserélhetők voltak 200 forint értékben. A hétéves háború (1756- 1763) befejezése után ezeknek a bankócéduláknak egy részét visszaváltották fémpénzekre, a többit pedig megsemmisítették. 1771. július 1-jén újabb bankjegyeket bocsátottak ki, újra 12 millió forint értékben. Ekkor jelentek meg az eddigi címletek mellett az első 500 és 1000 forintos bankócédulák. Ezeket a bankjegyeket már ténylegesen fizetési forgalomra készítették, nem lehetett átváltani bankkötvényekre. Ettől függetlenül elfogadásuk még nem volt kötelező. A következő bankjegyek 1784. november 1-jei keltezéssel kerültek forgalomba, akkorra már Mária Terézia fia, II.
Az50-500 euró címletű bankjegyek aránya a kezdeti 25 százalékról 69 százalékra nőtt, értékben ezek a bankjegyek a forgalomban lévő bankjegyek értékének a 86 százalékát tették ki a kezdeti 46 százalék helyett. Februártól a forgalomban lévő bankjegymennyiségre vetítve az euró bankjegyek átlagértéke meghaladta az 50 eurót. Az euró bankjegyek forgalmának jellemző vonása, hogy nagymértékben megnőtt az euró-övezetbeli országok közötti áramlásuk, ami természetes következménye a közös pénz bevezetésének. Az euró bankjegyek forgási sebessége 3, 4/év volt a június végéig eltelt tizenkét hónapban, 6 százalékkal alacsonyabb, mint egy évvel korábban. A forgalomban lévő euró bankjegyek minőségének biztosítása érdekében még 2001-ben közös minimum szabványokat dolgoztak ki a nem megfelelő minőségű bankjegyek kiválogatására és forgalomból való kivonására. A tapasztalatok szerint főként az 5 eurós bankjegyek minősége romlott jelentős mértékben, főleg azért, mert ezek a bankjegyek csak jelentéktelen mennyiségben kerülnek forgalomba pénz automatákon keresztül, valamint ezt a címletet a kiskereskedelemben váltópénzként használják, ezért nem kerülnek vissza a bankokhoz feldolgozásra.