Szoboszlai Dominik Neymar - Augsburgi Csata – Magyar Katolikus Lexikon
A M4sport oldalán megnézheti a jelenetet és Szoboszlai bombagólját is. Lipcse, 2021. november 4. Szoboszlai Dominik, az RB Leipzig játékosa ünnepel, miután büntetőből lőtt gólt a labdarúgó Bajnokok Ligája A csoportjának negyedik fordulójában játszott RB Leipzig – Paris Saint-Germain mérkőzésen Lipcsében 2021. november 3-án. A találkozó 2-2-es döntetlennel zárult. MTI/EPA/Filip Singer Érdekes lehet számodra:
- Neymar: Belövöd? Szoboszlai: Sosem hibázok! | hirado.hu
- Neymar csapattársa lehet Szoboszlai Dominik? | Alfahír
- 955 augsburgi csata es
Neymar: Belövöd? Szoboszlai: Sosem Hibázok! | Hirado.Hu
Ahogy arról mi is beszámoltunk, az RB Leipzig 2-2-es döntetlent játszott a Paris Saint-Germain ellen a Bajnokok Ligája csoportkörének legutóbbi fordulójában. Az egyenlítő gólt a magyar válogatott középpályás, Szoboszlai Dominik szerezte tizenegyesből, ami előtt a játékoshoz odalépett Neymar, és mondott neki valamit. Szoboszlai most elárulta, hogy miről volt szó. (Photo by Jan Woitas/picture alliance via Getty Images) Szoboszlai Dominik gyönyörű tizenegyessel vette be Gianluigi Donnarumma kapuját a PSG ellen a szerda esti Bajnokok Ligája csoportmérkőzésen, amellyel pontot mentett csapatának, az RB Leipzignek. A magyar játékos a mérkőzés után elmondta, hogy nagy volt rajta a nyomás a tizenegyesnél, de örül, hogy higgadt tudott maradni, és be tudott találni egy olyan jó kapusnak, mint Donnarumma. Még a mérkőzés felvételein látszott, hogy a büntető előtt Neymar odament Szoboszlaihoz, és mondott neki valamit, a válaszon pedig elmosolyogta magát a brazil támadó. A középpályás most elmondta, hogy mit mondott neki Neymar: " Megkérdezte tőlem, hogy belövöm-e. Mondtam, hogy igen.
Neymar Csapattársa Lehet Szoboszlai Dominik? | Alfahír
"Szoboszlai Dominik naggyá válhat" – Neymar ellen játszhattunk - YouTube
A Bajnokok Ligája negyeddöntői után csütörtökön az Európa-ligában is megkezdte szereplését a még versenyben lévő nyolc alakulat. Közülük is elsőként a három magyar válogatott játékost is a soraiban tudó RB Leipzig, amely hazai pályán játszott 1–1-es döntetlent az Atalantával. A lipcseiek kezdőjében az utóbbi időben megszokott módon csak két honfitársunk, Gulácsi Péter és Willi Orbán kapott helyet, Szoboszlai a kispadról várt a bevetésre. A meccset az olaszok kezdték jobban, érezhetően nem ízlett a hazaiaknak az agresszív letámadás, amit Gian Piero Gasperini megálmodott csütörtök estére. Az Atalanta a 14. percben gólra is váltotta fölényét: Luis Muriel tört be a 16-oson belülre a bal szélről, majd három remek csel után jobbal a bal felső sarokba bombázott 14 méterről, 0–1! A bekapott gól ébresztőleg hatott a Leipzigre, a 24. percben egy szép támadás végén André Silva tüzelt nyolc méterről, a jobb oldali kapufát találta telibe. A szünet előtt a bergámóiak is eltalálták a kapufát, Mario Pasalic kiszorított szögből, szinte az alapvonalról próbálta becsapni Gulácsit, de a magyar kapussal volt a szerencse.
Fejbevágta vele a német uralkodót, hogy a magyarok hite szerint az a szolgája legyen a másvilágon. A Krónika azonban Konrád császárt említ, de a csatában részt vevő Konrád csak herceg volt, és hősi halált halt. A német sereg vezére, Ottó még sokáig élt, és 962-ben német-római császár lett. A kürt egyébként a jászberényi múzeumban látható, és a monda szerint a rajta lévő repedés akkor keletkezett, amikor Lehel megölte vele a császárt. Lehel kürtje A másik Augsburggal kapcsolatos legenda a gyászmagyarok története. E szerint a csatát csak hét magyar fogoly élte túl, akiknek a német uralkodó levágatta a fülét, és elrettentésül megcsonkítva küldte őket vissza a hazájukba. Otthon nem fogadták őket szívesen, gyáváknak tartották, amiért megadták magukat az ellenségnek. 955 augsburgi csata 1. Koldulniuk kellett, leszármazottaikat megfosztották a vagyonuktól, és szolgaságra ítélték. Később Szent István megkönyörült rajtuk, és az esztergomi Szent Lázár kolostorban helyezte el őket. Gyászmagyarok Bár nem valószínű, hogy az augsburgi csata megsemmisítő vereség volt, de fordulópontot jelentett a kalandozások történetében.
955 Augsburgi Csata Es
Anonymus szerepeltet egy bizonyos Kölpény fia Botondot, aki rettenetes bosszúhadjárattal torolta meg Lél és Bulcsú halálát. A Képes Krónika egy másik szerzőtől való, más szemléletű fejezete viszont mértéken túlra nagyította a mieink emberveszteségét, amikor csupán a hét megcsonkított "gyászmagyar" hazatértéről regélt. A németek egyöntetű örömujjongása érthető, hiszen hosszú évtizedek csapásainak, kemény magyar hadjáratainak szakasztotta végét a Lech-mezei csata. "E nevezetes diadal következtében Ottó király felmagasztosult, a hadsereg a haza atyjának és császárnak nevezte őt… ily nagy győzelem kétszáz év óta nem örvendeztetett meg egyetlen királyt sem. " (Widukind) Liutprand cremonai püspök viszont túlzott azzal, hogy a magyar nép "a derék és győzhetetlen Ottó király ereje folytán… megfélemlítve moccanni sem mer. 955 augsburgi csata es. " A három vezér regensburgi bitója csupán a nyugati hadjáratok elé állított tilalomfát; a magyarok 955 után "meg mertek moccanni", csak éppen dél-kelet felé. Neki, mint a Konstantinápolyt több ízben megjárt főpapnak, I. Ottó diplomatájának tudnia kellett ezt, hiszen megérte, hogy a Magyar Nagyfejedelemség számára 970-ben zárult le a támadások kora.
Az augsburgi vereség a magyarok számára a kalandozások végét jelentette. Hektor Mülich illusztrációja, Sigmund Meisterlin Nürnberg város történetét leíró, 1457-ben készült munkájában. Az Augsburg mellett vívott csatában I. (Nagy) Ottó német király döntő győzelmet aratott a Bulcsú, Lehel és Súr vezette magyar kalandozó sereg felett. 955 első felében Ottónak sikerült levernie az előző években a fia, Liudolf és veje, Vörös Konrád lotharingiai herceg által vezetett lázadást. A magyar vezetők erről nem értesülhettek, s a polgárháború folytatódásában bízva (a lázadók szövetségeseként) törtek be az országba 955. július közepén. Augsburgi csata (955) - Wikiwand. A később szentté avatott Ulrik püspök által védett Augsburg városát ostromolták, amikor megjelent Ottó király serege. A magyarok az ostromot abbahagyták, és a város mellett a Lech folyó mezején nyílt csatában ütköztek meg a német sereggel. A magyar sereg létszáma valamivel nagyobb lehetett, mint a német seregé, de az utóbbiban sokkal több volt a nehéz lovas, s ez a körülmény döntőnek bizonyult.