Különös Módon Állnak Ukrajna Mellé Egy Cseh Állatkertben: Ferenc József Tudományegyetem
Most azonban az Állatkertnek lehetősége van a terjeszkedésre is! S ha minden sikeresen alakul, az új területen megálmodott fejlesztések nagy része is megvalósulhat a 150. születésnapra.
- Bemutatták a Fővárosi Állatkertbe érkezett három óriásvidrát | Érdekes Világ
- Szegedi Tudományegyetem | Az egyetem története
- Szegedi Tudományegyetem | A kar története
- Emlékérme a 100 éves Szegedi Tudományegyetem tiszteletére - Ujkor.hu
Bemutatták A Fővárosi Állatkertbe Érkezett Három Óriásvidrát | Érdekes Világ
Ez a folyamat 1994-ben kezdődött, amikor Persányi Miklóst nevezték ki az intézmény főigazgatójának. Az azóta eltelt években – 2003 és 2007 között Bogsch Ilma irányításával – egyrészt újjászülettek, és újra régi szépségükben pompáznak azok a műemlék épületek, amelyek a kert világszerte ismert, sajátos hangulatát adják. Ezenközben az állatok férőhelyeit is sikerült korszerűsíteni, tágasabbá, természetszerűbbé, és a látogatók számára is esztétikusabbá tenni. A rekonstrukció szinte a kert minden sarkát, minden egyes négyzetcentiméterét érintette. Közben a szakmai eredmények sem maradtak el, így például Budapesten születhetett meg a világ első olyan orrszarvúja, amely mesterséges termékenyítés eredményeként láthatta meg a napvilágot. A Fővárosi Állat- és Növénykert 2016-ban ünnepli megnyitásának 150. Bemutatták a Fővárosi Állatkertbe érkezett három óriásvidrát | Érdekes Világ. évfordulóját. Az állatkerti szakemberek most azon dolgoznak, hogy még nagyszerűbbé varázsolják ezt a városligeti csodavilágot. Az intézmény történetében először területi bővítést is kapott az Állatkert, ami annál inkább időszerű volt, mivel az elmúlt évtizedek során az eredeti terület egyharmadát fokozatosan elcsatolták.
Elmondta azt is: a tervek szerint jövő tavasszal nyílik meg új kiállításokkal a kisgyermekes családok állatos élményparkja, a Holnemvolt Vár. Az állatkert elmúlt években kibővült területén emellett 700 férőhelyes parkoló és egy új kiszolgáló zóna is épül. Tarlós István főpolgármester beszéde az alábbiakban olvasható: Tisztelt Miniszter Úr! Tisztel Főigazgató Úr! Tisztelt Meghívottak! "Ha meg akarsz érteni valamit, figyeld a kezdetét, és kövesd a fejlődését" - írta Arisztotelész, aki nemcsak bölcs filozófus, hanem az első tudományos munkát végző állatkert igazgatója is volt. A mai napon a Budapesti Állat- és Növénykert 151 éves történetének új fejezetéhez érkezett. Az alapkőletétellel hivatalosan is kezdetét veszi az 5 hektáros területet magába foglaló Pannon Park kialakítása. Az állatok életének megfigyelése és vizsgálata egyidős az emberiséggel. Az első állattartó kerteket az ókori kelet államaiban hozták létre. A távoli Kínában csaknem négyezer éve az akkori császár 400 hektár területű állatkertet létesített, amit a "Tudás Kertjének" nevezett el.
"Az újonnan felállított M. Kir. Horthy Miklós Tudományegyetem professzori karának eskütétele 1940. október 29-én, " SZTE Klebelsberg Könyvtár Képtár és Médiatéka,. A Délmagyarország 1940. november 3. -i számában olvasható az alábbi tudósítás: Programadó beszédet mond a miniszterelnök a szegedi egyetem megnyitása alkalmából. Délmagyarország, (16) 250. p. 2. (1940) "A szegedi Horthy Miklós-tudományegyetem megnyitásának időpontjáról még nincs végleges határozat. Különböző okok miatt – amint arról hírt adtunk -, néhány nappal elhalasztották az eredetileg október utolsó napjára tervezett megnyitást. " "A Szegedről eltávozott Ferenc József-tudományegyetem rektora: Bartók György dr. levelet intézett Kolozsvárról Pálfy József dr. polgármesterhez. A levél a következő: "Méltóságos Polgármester Úr! A számkivetésre ítélt kolozsvári m. Szegedi Tudományegyetem | A kar története. kir. Ferenc József-tudományegyetemet atyai szeretettel befogadó és istápoló Szeged sz. város közönségének és méltóságodnak hálás köszönetemet fejezem ki úgy a magam, mint az egyetem tanácsa és tanári kara nevében, most hogy visszatértünk ősi székhelyünkre és kapuinkat megnyitottuk. "
Szegedi Tudományegyetem | Az Egyetem Története
06. 01. ) Csákány Béla–Varga Antal: A szegedi egyetemi matematikai intézetek hetvenöt éve (url: 2021. ) Devich Andor: A Szegedi Tudományegyetem története: 1921–1944. I. rész. Szeged: JATE Kiadó, 1990. Gaal György: Egyetem a Farkas utcában: A kolozsvári Ferenc József Tudományegyetem előzményei, korszakai és vonzatai. Kolozsvár: Erdélyi Magyar Műszaki Tudományos Társaság, 2001. Kalmárium: Kalmár László levelezése magyar matematikusokkal. 1–2. köt. Összeáll. Szabó Péter Gábor. Emlékérme a 100 éves Szegedi Tudományegyetem tiszteletére - Ujkor.hu. Szeged: Polygon, 2005–2008. 90 éves a szegedi természettudományos képzés. Szeged: SZTE TTIK, 2011. (url: 2021. ) Kása Zoltán: A Ferenc József Tudományegyetem kezdete és vége = Műszaki Szemle, 46. szám, 2009. Historia Scientiarum: 6. Tudománytörténeti különkiadás, p. 18–24. ) Kürschák József: Száz év a matematika történetéből Magyarországon (1825–1925) (url: 2021. ) Markó László, Burucs Kornélia, Balogh Margit, Hay Diana: A Magyar Tudományos Akadémia tagjai 1825–2002. Budapest: MTA Társadalomkutató Központ, 2003. Magyarok a természettudomány és technika történetében.
Szegedi Tudományegyetem | A Kar Története
Tisztelt Látogató! Kedves Egyetemi Polgárok! Szeretettel üdvözlöm Önöket a Szegedi Tudományegyetem jubileuma alkalmából! Báthory István erdélyi fejedelem, lengyel király, Litvánia nagyhercege 1581. Szegedi Tudományegyetem | Az egyetem története. május 12-én Vilniusban aláírta a kolozsvári jezsuita akadémia alapítólevelét, ezzel megszületett egyetemünk eszmetörténeti és intézményi elődje. Az 1881-től az uralkodó, I. Ferenc József nevét viselő universitas a trianoni békeszerződés után egy évvel menekülni kényszerült Erdélyből, s a parlament döntésének köszönhetően Szegeden talált befogadó otthonra. Városunk jelentősége ezzel hirtelen megnőtt, országos szerepe felértékelődött, lehetőségei soha nem látott mértékben kibővültek. 2021-ben tehát kettős évforduló elé nézünk: egyrészt emlékezünk az intézmény megalapítására, másfelől ünnepeljük a szegedi egyetemi oktatás centenáriumát. Négyszáznegyven esztendő, száz év: jelentős távlatok. Büszkék lehetünk komoly hagyományainkra, egyúttal hálával tartozunk mindazoknak – Báthory fejedelemtől kezdve, Pázmány Péteren keresztül, egészen Szent-Györgyi Albertig vagy Klebelsberg Kunóig –, akik döntéshozóként, tanárként vagy akár hallgatóként lerakták a sziklaszilárd fundamentumot, majd felépítették hazánk egyik legnevesebb oktatási és tudományos fellegvárát.
Emlékérme A 100 Éves Szegedi Tudományegyetem Tiszteletére - Ujkor.Hu
Első kinevezett vezetője Farkas Beáta lett. 1997. októberében a tanszékek és azok vezetői a következők voltak: Tanszék Tanszékvezető Elméleti Közgazdaságtan Czagány László Gazdaságpszichológia Garai László Marketing-Menedzsment Sallai Miklós Pénzügytan Botos Katalin Számvitel megbízott: Farkas Beáta Regionális és Alkalmazott Gazdaságtan Lengyel Imre Világgazdasági és Európai Gazdasági Integrációs Farkas Beáta Sikeres akkreditációs eljárás után 1999. július 1-én megalakult a Szegedi Tudományegyetem Gazdaságtudományi Kara. Dr. Czagány László
Egy zászlóalj-segélyhely élete az első világháborúban Dr. Berde Károly hadinaplói A Pécsi Tudományegyetem Orvoskari Gyűjteménye őrzi Berde Károly, az Erzsébet Tudományegyetem bőrgyógyász professzorának első világháborús hadinaplóit, melyek a család ajándékaként kerültek a gyűjteménybe. A naplók a háború első napjaitól egészen 1918 novemberéig követik végig Berde Károly frontélményeit. Read More » Egy zászlóalj-segélyhely élete az első világháborúban
A kolozsvári akadémia jelentőségét növeli, hogy a XVI. század végén magyar földön egyetlen felsőfokú iskolaként működött. A jezsuiták rövid kolozsmonostori kitérő után a Báthory-féle hagyományokat követve rövidebb—hosszabb megszakításokkal vezették tovább iskolájukat 1773-ig, amikor XIV. Kelemen pápa feloszlatta a jezsuita rendet. 1774-ben Mária Terézia megkezdte az egyetem újjászervezését, amelyet a piaristákra bízott. A XVIII. század végén újabb két kar kezdte meg működését az universitason belül: 1774-ben jogi, 1775-ben pedig orvosi fakultás létesült. 1784-ben II. József líceummá fokozta le a kolozsvári egyetemet, majd 1848-ban született meg az első terv a líceum egyetemmé alakítására. Ez az intézmény lett az alapja az 1872-ben létrehozott magyar királyi tudományegyetemnek, mely kezdettől fogva a Báthory-féle akadémia szellemi örökösének vallotta magát. 1881. január 4-én a kolozsvári egyetem felvette Ferencz József nevét. A történelem vihara 1919-ben úgy hozta, hogy a kolozsvári egyetemnek "költöznie kellett" alapítóhelyéről, ezért a magyar nemzetgyűlés 1921-ben Szegedet jelölte meg új székhelyéül.