Szegedi Tudományegyetem | Karunk Története / Degenfeld-Schonburg Kastély - Ács - Kastelyok.Com
Szegedi egyetemi jegyzőkönyvek, 1909-1980 Magyar Királyi Ferenc József Tudományegyetem Jog- és Államtudományi kar ülései, 1934-1935 1935. április 6. Ünnepi ülés a 70 éves Polner Ödön köszöntésére 2X1 Jegyzőkönyv felvétetett a Ferenc József-tudományegyetem Jog- és Államtudományi ivarénak Polner üdön egyetemi ny. r. tanár 70. -ik életévének betöltése alkalmából Szegeden az Egyetem dísztermében 1955. évi április hó 6. Szegedi Tudományegyetem | Karunk története. -án megtartott ünnepélyes ülésérőlI. Elnöklő Dékán a nemzeti Hiszekegy elmondásával a kari ülést megnyitja, dvözli a társegyetemek, tudományos intézmények, jogakadémiák és hatóságok képviselőit. Felolvassa óri Glattfelder Gyula püspök levelét, amellyel az ünnepeltet köszönti. Felolvassa dr. Oszwald István, a Curia elnöke, Gusztáv, dr. Gémethy Károly, vratil /deos, dr- -zladits Károly, racsányl Móricz, József stb. üdvözlő és távol- maradásukat kimentő leveleit és táviratait. - Az ünnepeltet a Kar nevében üdvözli: Kedves dön Darabunk! isten kedvező kegyelméből, teljes testi és szellemi frisseségben, jó egészségben és fiatalos kedélyben elérkeztél életed egy nagy cezúrájához, amely az egyetemi professzor életében nevezetes hivatalos határkő és amelynél, ha valakinek, úgy nekünk, a jog- és államtudományi kar tagjuinak és szép Next
- Szegedi Tudományegyetem | A Kar története
- Szegedi Tudományegyetem | Centenárium
- Szegedi Tudományegyetem | Karunk története
- Degenfeld schomburg kastély belépő
- Degenfeld schomburg kastély keszthely
- Degenfeld schomburg kastély fehérvárcsurgó
Szegedi Tudományegyetem | A Kar Története
1940-ben a Ferenc József Tudományegyetem visszaköltözött Kolozsvárra. Szegeden a Horthy Miklós Tudományegyetem kezdte meg működését, de a jogi kar nélkül, mert azt megszüntették. Kolozsváron viszont új karral, a Közgazdaságtudományi Karral bővült az egyetem. Amikor 1945-ben öt évi szüneteltetés után újra megindult a jogászképzés Szegeden, az oktatási, illetve tanszéki struktúra lényegesen nem módosult a korábbiakhoz képest. Ennek megfelelően a Statisztikai Tanszék és a Közgazdaságtani és Pénzügytani Tanszék is újjászerveződött. Szegedi Tudományegyetem | A Kar története. Az 1950-es évek elején végrehajtott felsőoktatási "reform" egyik leglényegesebb eleme volt az, hogy a hatalom az egypárt rendszer legkeményebb eszközeivel kényszerítette szinte valamennyi szakra és tudományágra a marxista-leninista ideológiát. A direkt ideológiai oktatás szervezeti keretei az 1949/50-es tanévben jöttek létre. Ebben az időszakban a budapesti tudományegyetemen működő Marxizmus-Leninizmus Központi Tanszék irányította az ország összes felsooktatási intézményében folyó marxizmus oktatást.
Szegedi Tudományegyetem | Centenárium
Hosszas előkészületek után, br. Eötvös József vallás- és közoktatási miniszter támogatásával 1872-ben alakult meg a kolozsvári egyetem, amely 1881-től az alapító levelet kiadó I. Ferenc József király nevét viselte. Ekkor még karai ideiglenes helyszíneken működtek, sürgető volt hát egy modern egyetemi komplexum felépítése. A ma álló, neoreneszánsz stílusú, nagy méretű főépület a Farkas utca elején került elhelyezésre, melynek érdekében a régi jezsuita kollégiumot le kellett bontani. Az Alpár Ignác hírneves budapesti építész tervei alapján készülő, vakolatlan klinkertégla-homlokzatos háznak először 1893-95. között a keleti, majd 1897-ben a nyugati szárnyát építették fel. Az összekötő főépület 1902-re készült el, létrehozva a kolozsvári belváros akkori legnagyobb épületét. Timpanonos homlokzatán ott, ahol most az \"Universitatea Babeş-Bolyai\" felirat olvasható, eredetileg Mayer Ede allegorikus szoborcsoportja állt, középen az alapító levelet átnyújtó Ferenc Józseffel. Szegedi Tudományegyetem | Centenárium. (A szobrokat 1920-ban leszerelték és egyes részeit az egyetem Botanikus Kertjébe vitték. )
Szegedi Tudományegyetem | Karunk Története
Szent-Györgyi végül 1931-ben költözött a Tisza parti városba, ahol összesen 13 évet töltött el. A szegedi évei alatt a tanítás és az egyetem irányítása mellett, saját kutatásait is folytatta: 1932-ben közölte először, hogy paprikából C-vitamin nyerhető ki. Végül az 1937-es Nobel-díjat a korszak biokémiai alapkérdéseinek tisztázásáért vehette át 1937. december 10-én. Ez év december 1-én Szeged városa díszpolgárává választotta, majd 1938-ban a Természettudományi Kar díszdoktorrá avatta. Majd 1940/41-es tanévben az egyetem rektorává választotta Szent-Györgyi Albertet. A második világháború idején menekülésre és bujkálásra kényszerült, a háború lezártával már nem tért vissza a Szegeden működő egyetemre. Szegedi Tudományegyetem emlékérme. Forrás: A kolozsvári egyetem Szegedre költözését ünneplendő, a 10. 000 Ft névértékű ezüst, és a 2000 Ft névértékű színesfém-ötvözet érmékből egyaránt 5-5 ezer darab került kibocsájtásra. Az emlékérme előlapján Szent-Györgyi Albert, az egyetem Nobel-díjas volt rektora látható, emellett a Szegedi Tudományegyetem szlogenje szerepel: Szent-Györgyi Albert egyeteme felirattal.
Első kinevezett vezetője Farkas Beáta lett. 1997. októberében a tanszékek és azok vezetői a következők voltak: Tanszék Tanszékvezető Elméleti Közgazdaságtan Czagány László Gazdaságpszichológia Garai László Marketing-Menedzsment Sallai Miklós Pénzügytan Botos Katalin Számvitel megbízott: Farkas Beáta Regionális és Alkalmazott Gazdaságtan Lengyel Imre Világgazdasági és Európai Gazdasági Integrációs Farkas Beáta Sikeres akkreditációs eljárás után 1999. július 1-én megalakult a Szegedi Tudományegyetem Gazdaságtudományi Kara. Dr. Czagány László
Az utóbbi években pl. parázs vita zajlott az egyetemen a magyar nyelvű feliratok kapcsán. A leírás Gaal György: Kalauz a régi és az új Kolozsvárhoz (Korunk, Kolozsvár, 1992. ) alapján készült.
A kastély, pontosabban a romja a pusztában található kukoricatáblák között, de érdekes módon aszfaltos úton juthatunk el odáig, a koordinátáink pontosak. Az épület ázik, rohad, omladozik, ebből már kastély soha nem lesz. A Wikipédia szerint magántulajdonban van, de semmi nyoma, hogy bárki törődne az épülettel. Degenfeld-Schomburg kastély (Téglás) - A múlt emlékei. Bemenni életveszélyes, nem ajánlott, max érdemes körbenézni, "megcsodálni", ahogy a természet visszaveszi azt, ami az övé:(:( Megtekintések száma: 7102
Degenfeld Schomburg Kastély Belépő
A kastély mellett található az egykori díszpark maradványa. Története [ szerkesztés] A Concóháti gazdaság, mely nevét a Concó-patakról nyerte, eredetileg Forster Géza földbirtokos tulajdona volt. A kastélyt valószínűleg a Forster-család építette 1863 -ban, historizáló ( eklektikus) stílusban, melyben főleg a neoreneszánsz elemek voltak meghatározóak. Tőle vette meg 1900 -ban, más forrás szerint 1906 -ban hocheneybachi, dürnaui és neuhausi gróf Degenfeld-Schonburg Ottó. Concóháti birtokán nyugalomba vonulása után vette át a gazdaság irányítását, földjeinek területe 428 katasztrális holdat tett ki. Degenfeld Ottó – valószínűleg a birtok megvásárlása után – kibővíttette a kastélyt, melyhez kétoldalt lapostetős, földszintes mellékszárnyakat csatolt. A hátsó homlokzat tetőteraszát is ekkor alakították ki minden bizonnyal. Ottó gróf 1937-ben bekövetkezett halála után özvegye, jeszeniczei Jankovich Marianne és három gyermeke (Nándor, Mária Klára és Ottó) lett a kastély tulajdonosa. Degenfeld-Schomburg kastély, Téglás - Elherdált Örökségünk. Az 1941. évi földbirtok-összeírás szerint gróf Degenfeld Ottó örököseinek 428 katasztrális holdas földbirtoka volt Concóháton.
Degenfeld Schomburg Kastély Keszthely
Az eredeti épület egyemeletes, részben alápincézett (dongaboltozatos pince), a felső szintek fagerendás födémek. Belső terei hosszirányúak, főhomlokzata 2+3+2 tengellyel, nyitott előcsarnokkal, koronázó- és övpárkánnyal, valamint enyhén kiugró középrizalittal rendelkezik. A középütt nyitott előcsarnok felett terasz található. A kastély kontyolt nyeregtetővel rendelkezik, ablakai keretes, háromszögű oromzattal és könyöklőpárkánnyal. A lapostetős melléképület, mely a főépülethez kétoldalt csatlakozik, valószínűleg 1906 után épült a főépülettel azonos stílusban. Az épületegyüttes igazodott a gazdaság felépítéséhez. A kastélyépület a gazdaságot irányító tulajdonosnak és az őket kiszolgáló személyzetnek épült a kor stílusának megfelelően. Degenfeld-Schomburg kastély - Téglás. Az üresen álló épületegyüttes állapota pusztuló, az egykori magtár már csak romként áll. A kastély emeleti födéme nagy területen leszakadt, az emelet és egyes földszinti terek megközelíthetetlenek. Az épületen a szándékos rongálás nyomai is láthatóak: a lépcsőkorlátot kivágták, ajtókat, ablakokat tokostul kiszedtek, az épület déli sarokrészének egyik helyisége kiégett, de néhol egész falszakaszok is hiányoznak.
Degenfeld Schomburg Kastély Fehérvárcsurgó
Ez a szócikk Degenfeld-Schonburg-kastélyról szól. Hasonló címmel lásd még: Degenfeld-kastély. Degenfeld-Schonburg-kastély (Degenfeld-kastély, Forster-Degenfeld-Schonburg-kastély) Ország Magyarország Település Ács Épült 1863 Stílus klasszicista Család Forster-család Degenfeld család Jelenlegi funkció üres Tulajdonos Degenfeld család Elhelyezkedése Degenfeld-Schonburg-kastély Pozíció Komárom-Esztergom megye térképén é. sz. 47° 41′ 39″, k. h. 18° 01′ 53″ Koordináták: é. 18° 01′ 53″ A Wikimédia Commons tartalmaz Degenfeld-Schonburg-kastély témájú médiaállományokat. Degenfeld schomburg kastély keszthely. A Degenfeld-Schonburg-kastély Komárom-Esztergom megyében, az Ács városhoz tartozó Concóhát településrészen található, a településközponttól délkeletre. Az egykor virágzó concóháti gazdaság szervező és irányítóközpontja bár műemléki védettséget élvez, napjainkban romos állapotban van és a teljes pusztulás fenyegeti. A kastély az Ács - Nagyigmánd országútról kelet felé leágazó, szelídgesztenye -sorral kísért mellékúton közelíthető meg.
A Debrecenhez közeli Tégláson népszerű esküvői helyszín a Degenfeld-Schomburg kastély. A régi épület szinte teljesen átalakult, de felújítva is csodás kastély. Degenfeld-Schomburg kastély története Téglást, 1799-ben, gróf Bek Pál, Debrecen királyi biztosaként végzett szolgálataiért kapta meg. A város központjában található kastély a múlt század elején került kialakításra. A ma is látható kastélyt, udvarházat a földmérő-mérnöki végzettségű arisztokrata Bek Pál építtette, a nagyközség lakott területének határán egy enyhén kiemelkedő magaslaton, egy korábban épült református templom alapjaira. 1804-ben Dégenfeld Schonburg Imre építtette át, klasszicista stílusban. Bár a 20. század során sokat vesztett jellegéből, de látványa ma is lenyűgöző. A kastély mai formáját 1768-ban nyerte el. Degenfeld schomburg kastély étterem. Kovácsoltvas díszítményei, kovácsoltvas oszlopai még ma is eszünkbe juttatják Kazinczy Ferenc lelkesen dicsérő mondatait, aki gyakori vendége volt a kastélynak: "olyan királyi épület kicsinyített mása, hogy a szemlélőt frappírozza".