Dr. Sipos Pál, Az Mtv Kulturális Főszerkesztője A 2008-As Fehér György-Díjas / Dukai Takách Judit
2020. október. 20. 16:19 Kult A HBO lehozta a Sipos Pál-sztori szerzőjével készült interjút, ami teljesen kimaradt az Epipo-filmből A Visszatérés Epipóba című filmhez készült anyagban részletesen mesélt Sipos Pállal történt találkozásáról Magyari Péter, a gyerekeket molesztáló tanárról készült cikk szerzője. Az interjúból kiderül, hogy Sipos hogyan állt rá a beszélgetésre, és az is, hogy olyasmit is felhozott a védelmére, ami a cikkbe végül nem került bele. 2020. 13. 15:00 Sárközy Réka hvg360 Túl sokat vállal a Visszatérés Epipóba, és mint film nem áll össze A rendező három szálat is próbál végigkövetni filmjében, de ezekből nem sikerült koherens filmet alkotnia. Harc a reményért – Agón-ősbemutató a Nemzeti Színházban | CSEPPEK.hu. Sárközy Réka írása. 2020. szeptember. 30. 20:00 Czeglédi Fanni Élet+Stílus "Nem tudom, képes-e felismerni, hány élet ment tönkre" Hat évvel ezelőtt a 444 leleplező cikkéből derült ki, hogy egy budapesti elit iskola elismert, a gyerekek rajongását is élvező magyartanára a 80-as években molesztálta a diákjait. Sipos Pál a tanítás mellett rendszeresen táboroztatott is: a szendrői háromhetes nyaralásokon Oláh Judit filmrendező négy alkalommal is részt vett.
- Sipos pál rendező olivér
- Dukai Takách Judit | Egyházasberzsenyi Berzsenyi Család - Familie von Egyházasberzsenyi Berzsenyi
- Dukai Takách Judit – Széchenyi István Városi Könyvtár SOPRON
Sipos Pál Rendező Olivér
Látszólag. A Visszatérés Epipóba című dokumentumfilm az áldozatok tapasztalatára hagyatkozik. Oláh Judit készítette, aki maga is ott volt a szendrői nyaraltatásokon négy éven keresztül. Már az is sokat elmond az agyonirigyelt táborról, hogy a tízéves kislány a "Közepes" nevet érdemelte ki (tanulságos jelenet az emlékezet szelektív mivoltáról, amikor az édesapjával való beszélgetés közben kiderül, hogy a férfi a "Középső" névre emlékezett). Sipos pál rendező doboz. Oláhot leginkább mellőzték, a nagy Sipos észre sem vette, a tanár viselt dolgairól ő is csak 2014-ben szerzett tudomást. Óriási trauma nem érte ugyan gyerekkorában, de megbélyegzése, megalázó beceneve mély nyomot hagyott benne, csakúgy, mint az elnyomni próbált emlékképek más tanulók megbüntetéséről, a seggbe rúgásokról, a megtaszításokról, a kiröhögésekről, a verbális megszégyenítésről. Sokan voltak akaratlan részesei, sőt fenntartói a zaklatás kultúrájának, tanárok, felügyelők, gyerekek: részben ez volt Epipó – és valószínűleg az egykori Trefort - valódi természete.
De emlékezhetnek rá így a táborozók 25 év távlatából? Oláh Judit a szendrői nevével: Közepes. Forrás: Visszatérés Epipóba Hatalmas kérdés az egész filmben maga Sipos hozzáállása. Az egykori tanár, akivel a cikk szerzője és Oláh Judit is találkozott, ma vidéken él. Arról, hogy vajon felfogja-e azt, hogy mit tett, hogy megbánta-e, és hogy rendezi el magában, még a pszichodráma-csoport tagjai sem értenek egyet, sőt a rendező is újra-újraértékeli magában beszélgetésüket. Egy, a napokban a megjelent interjúban Oláh Sipost Michael Jackson-hoz hasonlítja: a zseni, aki rossz dolgokat tett. Mennyit nézünk el a tehetséges embereknek? Illegitimmé teszi ez a munkásságát? Emlékezhetnek a ma már felnőtt művészek büszkén a táborokra? Szelleme tovább él | Magyar Narancs. Felkavaró film, ami bemutatja, hogy milyen vékony lehet a vonal a játék és az erőszak között, hogy milyen szörnyűségekre képes a legjobbnak ismert ember is, és hogy milyen nehéz ilyen emlékekkel együttélni. Oláh Judit a filmben megszólaltatja az áldozatokat és az elkövető barátait is.
Sikerének titka főként abban rejlett, hogy szinte megtestesítette a korabeli polgárosult nőideált: több nyelven olvasott, zenélt, valamint járatos volt a poétikai és esztétikai tudományokban is. Költői pályája házasságkötésével (1818) kissé háttérbe szorult, hiszen a férj, Göndöcz Ferenc felsőpátyi birtokának kezelése és négy gyermekének nevelése minden idejét lefoglalta. Az ebben az időszakban írt költeményei az életbe való belenyugvásról tanúskodnak. Csaknem tizenkét évi házasság után, 1830-ban Göndöcz Ferenc meghalt, és Judit magára maradt négy gyermekével. Két évig tartott özvegysége, majd 1832-ben Ágfalván házasságot kötött Patthy István ügyvéddel, akitől két gyermeke született. Házasságuk azonban nem tartott soká, Judit tüdőbajos lett, és 1836. április 15-én Sopronban elhunyt. A "magyar Szapphó" irodalmi hagyatékát – részletes életrajzával együtt – Vadász Norbert közölte Dukai Takách Judit élete és munkái című könyvében, 1909-ben. A költőnő emlékét őrzi szülőfalujában, Dukán az 1999 szeptemberében felavatott emlékpark, valamint emlékoszlop.
Dukai Takách Judit | Egyházasberzsenyi Berzsenyi Család - Familie Von Egyházasberzsenyi Berzsenyi
– (részlet) 1815. [6] Deák Gyula: Berzsenyi estéje (dráma, Nyugat, 1921. 7. Sz. ). [7] [8] [9] Jegyzetek [ szerkesztés] Dukai Takách Judit emléktáblája Keszthelyen Források [ szerkesztés] ↑ Szinnyei: Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái II. (Caban–Exner). Budapest: Hornyánszky. 1893. ↑ Közlöny 2007: Magyar Közlöny 2007/173. szám 13043. o., a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság 26/2007. számú határozata, 2007. december 12. Cséby Géza: A Keszthelyi Helikoni Ünnepségek rövid története 1817—1819-ig, Malvina, avagy a magyar Szappho sorsa a Kemensalján Archiválva 2020. július 18-i dátummal a Wayback Machine -ben - a Berzsenyi Dániel Könyvtár elektronikus oktatási csomagja Dukai Takách Judit életéről és költészetéről További információk [ szerkesztés] Szakirodalom Fenyő István: Dukai T. J. (Vas megye, 1954. 272. sz. ) Szalatnai Rezső: Dukai T. ( Evangélikus Élet, 1956. 17. ) Weben is elérhető Dukai Takách Judit költeményei Dukai Takách Judit a Kemenesaljai életrajzi lexikonban Az Erdélyi Napló emlékezése a költőnő 175. születésnapjára Nemzetközi katalógusok WorldCat VIAF: 78748878 OSZK: 000000001312 NEKTÁR: 198652 PIM: PIM72346 MNN: 288009 LCCN: no2005012760 ISNI: 0000 0000 7982 2090 LIBRIS: 184150
Dukai Takách Judit – Széchenyi István Városi Könyvtár Sopron
A magyar Szapphó néven vált ismerté Dukai Takách Judit költőnő. Festetics György gyakran hívta vendégül a keszthelyi Helikon-ünnepségekre, nő létére komoly elismerést vívott ki magának a férfiak uralta magyar irodalmi életben. 1795. augusztus 9-én született Dukán, Takách István birtokos és Muzsai Vittnyédy Terézia leányaként. Szülei komoly gondot fordítottak lányuk neveltetésére. Sopronban nyelveket, irodalmat, zenét és gazdasszonyi teendőket tanult. Mikor édesanyja megbetegedett, a lány rövid időre megszakította tanulmányait, hogy mellette legyen. Ekkor írta első versét. Ellankadok, elhervadok, nem tudom, mi talál Tán végemhez közel vagyok, leszakaszt a halál. Mindegy, úgyis meg kell lenni, mit akar az Istenség, Oh mi határt nem szabhatunk, gyenge az emberiség. Mivel bizalmas és szeretetteljes kapcsolatban voltak, édesanyja halála nagyon megviselte. Utána még visszatért Sopronba, befejezni tanulmányait. Dukán aztán átvette a ház körüli teendők irányítását. A vidéki nemes kisasszonyok életét élte.
Feldúltad már reggelemet Illatos virágival, Dúld fel, ha tetszik, delemet Gyenge napsugárival. Lesz majd oly hely, hová nem fér Mérgednek dühössége: Egy csendes sírral fel nem ér "Szülei gondos nevelésben részesítették, s mikor kora ifjúságában tanújelét adta költői tehetségének, maguk is buzdították az írásra… 1814-ben Döbrentei Gábor, Wesselényi Miklóssal … meglátogatták. Már ekkor verselgetett Malvina néven, amit később is megtartott költeményeinél. Gróf Festetics György, az irodalom barátja és pártfogója méltónak látta az 1817-ben Keszthelyen tartott Helikon ünnepélyre a magyar múzsa többi fölkentjei sorába őt is meghívni. [3] Berzsenyi Dániel, akinek a neje Judit unokanővére, Dukai Takács Zsuzsanna volt, dicsérően írt róla Kazinczy Ferenchez 1817. február 27-én kelt levelében…"(Wikipedia") "Az első Helikoni Ünnepre 1817. február 12-én került sor… Berzsenyi így tudósít a helyszínről: "A Helikon épülete theatrum-forma. Az emelet közepén áll az asztal és szék, melyen a' munkák olvastatnak 's declamáltatnak, körülötte pedig mindennémü muzsikusok… A' nézők előtt ismét egy asztal, melyre a beküldött írások rakatnak.