Csökkentett Deutérium Tartalmú Víz Vélemények, A Tisza Nevében
- Kezdőoldal - Preventa
- Preventa 125 csökkentett deutérium tartalmú szénsavmentes iv
- A Tisza nevében – Elkészült a kárpátaljai hulladékhelyzetet bemutató film
- A Tisza nevében – Megrázó film készült a tiszai szeméthelyzetről - YouTube
Kezdőoldal - Preventa
A deutériumkoncentráció-csökkenést követően a szövetek kevésbé kerültek oxigénhiányos állapotba, a glükóz mobilizáció és felhasználás javult, a sejtek metabolikusan jobban tudták kompenzálni a terheléskor jelentkező hatásokat. A vizsgálatok eredményei összhangban voltak a sportolók szubjektív tapasztalataival, mely szerint a Preventa-fogyasztást követően javult a teljesítményük, gyorsabban regenerálódtak, és kitartóbb fizikai leterhelésre voltak képesek. A Preventa – fokozott fizikai igénybevétel mellett – alkalmas lehet a szervezet teljesítőképességének fokozására. Györe I., Somlyai G. (2005) Csökkentett deutérium tartalmú ivóvíz hatása a teljesítőképességre sportolóknál. Sportorvosi Szemle/46/1:27-38. A csökkentett deutériumtartalmú élelmiszer-készítmények gyógyszernek nem minősülő termékek, így ezeknek a hatályos jogszabályok szerint gyógyhatás nem tulajdonítható! Gyűjtőcsomagolás 1 karton = 6 db Legyen Ön az első, aki véleményt ír!
Preventa 125 Csökkentett Deutérium Tartalmú Szénsavmentes Iv
A gleccservíz tulajdonságainak további tanulmányozása során egy másik igen jelentős különbséget is felfedeztek a gleccservíz és más felszíni vizek között, mégpedig azt, hogy a gleccservíz természetes deutérium tartalma alacsonyabb. Kimutatták, hogy a felszíni vizekben átlagosan 150 ppm ( part per million = az egész egymilliomoda) a koncentrációja a deutériumot tartalmazó vízmolekuláknak, viszont a gleccserekből származó víz 25% - al kevesebb deutériumot tartalmaz. Az ezt követő kutatások igazolták az alacsony deutérium tartalmú víz biológiai szervezetekre gyakorolt szignifikánsan mérhető és pozitív hatását.
A Tisza nevében – Megdöbbentő film a folyó menti hulladékhegyekről (dokumentumfilm) 08:06 | Élő bolygónk - Tisza Dokumentumfilm A Tiszát érintő műanyagszennyezés pusztítja a folyó élővilágát, és elcsúfítja partjait. Viktor Bucsinszky és Franz Béla kárpátaljai környezetvédők néhány éve nyitottak egy hulladékkezelő udvart. A filmben a rendező elviszi magával a nézőt Kárpátaljára, majd a Duna-deltáig és a Fekete-tengerig, s mesél arról, hogy missziójuk során milyen nehézségekbe ütköznek.
A Tisza Nevében – Elkészült A Kárpátaljai Hulladékhelyzetet Bemutató Film
Présgépbe is beruházott Viktor – mindent a saját erejéből kell megteremteni, így a főállását is megtartotta. Jó hír, hogy iskolák is lelkesen részt csatlakoztak: kupakokat gyűjtöttek, bár még számos hiányosság terheli a telepet: zsákokra és kukákra lenne szükség. A műanyag hulladékot a legnehezebb leadni, Viktor sokáig csak tárolta, most el tudja szállítani Munkácsra. Sajnos a legtöbb műanyag palack a Tisza egyik mellékfolyójából, a Borzsából jön, amelynek partján sétálva több szeméttorlaszt is találnak. Ez a megrekedt a szemét a közeli településekről származik, ahogy Viktor fogalmaz: "itt ukrán-magyar lakta falvak vannak, úgyhogy ez a mi közös hibánk. " Az író-rendező a Keleti-Kárpátokban, Kőrösmezőn keresztül folytatja útját, amelynek közelében a Tisza forrásait találjuk, a Fekete- és a Fehér-Tiszát. Itt Viktor egyik barátját, Franz Bélát látogatják meg, aki spórolt pénzéből hulladékudvart nyitott egy romos hentesüzemben, amit ő maga újított fel. Szelektív kukákat is készített fából.
A Tisza Nevében – Megrázó Film Készült A Tiszai Szeméthelyzetről - Youtube
A vásárosnaményi mederzár szolgál arra, hogy elterelje és kihalássza a külföldről érkezett szemetet, amihez a Romániából érkező Szamos is hozzáadja a részét. Persze ez csak részben sikerül, a következő akadály a Tisza-tó, ahol a szemét ismét megreked a szigeteken vagy a vízi erőműnél. A folyó Szegednél átlép Szerbiába, majd a Vajdaságban, Titelnél torkollik a Dunába. A Dunán a szemét harmadik akadálya az 1200 méter széles Vaskapu vízerőmű, ahol szintén küzdenek a feltorlódott hulladékkal. A Duna-delta kapujában a folyó kettéválik, majd három ágban torkollik a tengerbe. A Szent György-ág a legidősebb, ezen leereszkedve érkezünk el a Tulcsa melletti utolsó faluig, amit szintén Szentgyörgynek hívnak. A deltában 17 európai ország szennyezése halmozódhat fel annak ellenére, hogy Romániában is vannak társadalmi mozgalmak, amelyek sokat tesznek a Duna és a tengerpart megőrzéséért, köztük a Cu Apele Curate szervezet. A deltavidék 1991 óta a világörökség része, mégis a tengerparton pár métert sétálva ott a szemétkupac, amelyben magyar palackokat is talált Dimitry.
A Tiszát érintő műanyagszennyezés pusztítja a folyó élővilágát és elcsúfítja partjait. Viktor Bucsinszky és Franz Béla kárpátaljai környezetvédők, a hulladékprobléma enyhítése érdekében néhány éve nyitottak egy kisebb, ámde annál hatékonyabb hulladékkezelő udvart, ahol a szelektív hulladékot csoportosítják. A filmben a rendező személyesen kíséri végig küzdelmes hétköznapjaikat. Kézen fogja a nézőt és elviszi magával Kárpátaljára, majd egészen a Duna-deltáig és a Fekete-tengerig. Bemutatja a főszereplők céljait, motivációját és azt is, hogy missziójuk során milyen nehézségekbe ütköznek. A film további történetei során a kárpátaljai hulladékprobléma okaira is fény derül. A film egyik fő célja, hogy szemléltesse a pozitív szándékot és igyekezetet, amit magyar és ukrán aktivisták tesznek a probléma megoldásáért. A film végigkíséri a hulladék útját a forrástól egészen a Fekete-tengerig, amely során a néző saját szemével láthatja, hogy ez a probléma nem csupán egy nemzetet, hanem a Kárpát-medence összes országát érinti.