Kecskemét Népi Iparművészeti Múzeum / Március 15 Kokárda
a fafaragó Kapoli Antal és fia, a hímző Kis Jankó Bori, a fazekas Kántor Sándor és Gerencsér Sebestyén - munkái, valamint a fiatalabb, még ma is aktívan alkotó korosztály munkái. A Magyar Népi Iparművészet Múzeuma különböző kulturális rendezvényeknek is teret biztosít, úgy mint fazekasok, tojáshímzők, vagy a mézeskalácsosok találkozója, valamint különböző pályázatok is meghirdetésre kerülnek. A konferenciák során továbbképzési lehetőség is nyílik az érdeklődők számára. A Népi Iparművészeti Múzem programjai A múzeum családokat és gyermekcsoportokat is szeretettel vár különböző szakkörökre, kézműves foglalkozásokra, valamint komplett családi délutánjaira. Iskolás csoportok részére kézműves bemutatókat szervezünk, ahol a diákok bepillantást nyerhetnek a népi mesterségekbe, és szemtanúi lehetnek annak, hogy egy mindennapi használati tárgy hogyan válik műalkotássá a hozzáértők kezében. Kecskemét népi iparművészeti múzeum v. A látogatók részesei lehetnek az alkotómunka folyamatának a fafaragástól kezdve egészen a tojásírásig. Fotó: Még több hazai 'leg'-re vagy kíváncsi?
- Kecskemét népi iparművészeti múzeum kiállítások
- Március 15. - (mozaik) kokárda papírból + legyező - YouTube
Kecskemét Népi Iparművészeti Múzeum Kiállítások
19., Kecskemét, 6000, Hungary Как добраться +36-76-327-203 Категории Музей/художественная галерея Художественная галерея Площадка для выступлений и мероприятий Сейчас ЗАКРЫТО Время работы ПН закрыто СБ ВТ 10:00 – 16:00 ВС СР ЧТ ПТ О нас NÉPI IPARMŰVÉSZETI GYŰJTEMÉNY Описание AZ ÉPÜLET Az épületet sörfőzdének építtette a városi magisztrátus 1793-ban. Később laktanyává alakították át, majd 1917-től városi szeszfőzdeként működött itt, ahol a híres kecskeméti barackpálinka is készült. A város jellegzetes épületét 1983-ban helyezte védelem alá az Országos Műemléki Felügyelőség. ÁLLANDÓ KIÁLLÍTÁS: Napjaink tárgyformáló népművészete A népi iparművészet országosan egyedülálló gyűjteménye: a faragás, a fazekasság, a hímzés, a szövés, és a népi kismesterségek alakulását követi nyomon. ÁSZ: Nem volt szabályszerű az Iparművészeti Múzeum gazdálkodása : HunNews. A hagyományőrző, stílust teremtő kézművesek munkáin keresztül hazánk jellegzetes néprajzi tájegységeinek díszes használati tárgyait mutatja be. KAMARA KIÁLLÍTÁS: Kalotaszeg Kalotaszeg népművészetét megismertető kiállításon látható Zana Dezső kecskeméti tanár hagyatéka.
Egyéb információ: A Népi Iparművészeti Gyűjtemény 1984-ben nyílt meg Kecskeméten, a régi sörházban. Népi Iparművészeti Múzeum - Népi Iparművészeti Gyűjtemény, Kecskemét - Kecskemét, Венгрия. A több mint 200 esztendős műemléki védettségű épületben állandó- és időszaki kiállítások várják a tárgyalkotó népi és kézműves kultúra iránt érdeklődő látogatókat. Az impozáns tárlat a népi iparművészet mind az öt fő szakágát: a faragást, a fazekasságot, a hímzést, a szövést és a népi kismesterségeket mutatja be. A múzeum műhelyében természetes anyagok felhasználásával az egyszerű kézműves technikák elsajátítására nyílik lehetőség. A hangulatos belső udvarban igény szerint hagyományőrző programok láthatóak: mesterségek bemutatója, népzenei műsor, kemencében sült ételek kóstolója.
Az egyik forrás felelevenít egy kedves történetet azokból a napokból, eszerint egy olasz cukrász »nemzeti fagyosként« árulta a már addig is létező eper-, vanília-, pisztáciafagylaltot a Váci utcában. De más is igyekezte kihasználni az üzleti érzékét: szintén a Váci utcában egy kereskedő tizenkétezer kokárdát és kétszáz zászlót adott el március huszadikáig, méghozzá igen nagy haszonnal – mondta Pandula Attila. A kokárda darabját 10 krajcárért árulta a kereskedő, ám a 12 ezer eladott kokárda már csak azért is elképesztő, mert 1848-ban Pest, Buda és Óbuda össznépessége 151 016 volt, vagyis csaknem minden tizedik lakosnak eladott egy kokárdát. A március 15-ét követő napokban azonban nemcsak Budán és Pesten voltak népszerűek a kokárdák, hanem a többi városban is. Miután Csíkszékben megtudták, hogy Pesten kitörtek a mozgalmak, Veres Ádám, a közigazgatás egyik embere elkezdte osztogatni a kokárdákat. Március 15 kokarda. Kassára március 17-én ért el a pesti események híre, 18-án már az egész város kokárdát viselt, és nemzeti színű zászlókat lengetett.
Március 15. - (Mozaik) Kokárda Papírból + Legyező - Youtube
Debrecenben, az egyik legkiemeltebb magyar városban mindenki kitűzte a kokárdát március 20-án. Kolozsváron március 21-én már mindenki kokárdát viselt: a főtéren, a főutcán előkelő hölgyek kosárból szórták a nép közé. Marosvásárhelyen a Nemzeti dalt szavalták, közben a helyi hölgyek osztogatták a kokárdákat. A korabeli Magyarországon tehát mindenhol kitörő örömmel fogadták a pesti eseményeket, függetlenül attól, milyen volt a település nemzetiségi összetétele. Még Pozsonyban, az akkori fővárosban is óriási volt a lelkesedés, holott abban az időben az német város volt, kisebbrészt magyar és még kisebbrészt szlovák. A magyar kokárdát viszont ott is kitűzte mindenki. Március 15 kokárda. A piros-fehér-zöld szín pedig a forradalom jelképe lett, mindent lefestettek, amit csak lehetett, még Kossuth Lajos is mozgalmat indított, mondván, a fekete-sárga szalagokra piros-fehér-zöldet kössenek. A szabadságharcot azonban súlyos megtorlás követte. Julius Jacob von Haynau, a győztes hadsereg parancsnoka felhívást intézett a lakossághoz: ha valaki nemzeti jelképet – így akár kokárdát – birtokol, az halállal lakol.